24 ni. R. Sokol: 



vrchoviskem jest obsažena celá vlna (9, 10), anebo konečné 

 ústí i vrchovisko mají vůči nulovým bodům vlny polohu 

 obecnou (11, 12), kterýžto poslední případ ovšem u dlouhých 

 řek i tak se může změniti, že se vytvoří mezi ústím a vrcho- 

 viskem větší počet vln. Tím však nepřibývá nový prvek a 

 proto nebyl případ ten obrazcem znázorněn. V právo vyzna- 

 čeny rovnovážné profily před zvednutím (slabě) a po zved- 

 nutí (silně), zvednutý povrch tečkován. V případě 9., 10., 11. 

 a 12. nastává křížení tarasu, případy 3. a 7, 4. a 8. ač 

 morfolo2:icky stejné byly vypracovány jinými podněty; 

 v případech 1., 2., 5. a 6. divergují tarasy směrem k ústí. 

 Případ druhý, kdy nastává akumulace při jednotném poklesu 

 celé kry, jest vlastně výjimečný a možný jen, přikryje-li se 

 pevnina před poklesem ledovcem a ten ustupuje na klesající 

 pevnině směrem do moře. Za ním vzniká mocný nános pod 

 ledovcem a na dně jezera ledovcového až do výše hladiny 

 mořské. Po nánosu tom pak běží nový profil rovnovážný^ 

 příkladem jest nížina dolnoněmecká. Jinak nastane výsledek 

 obdobný obr. 6. V případech, kde koryto nabývá sklonu 

 opačného, může antecedenční tok dále téci za podmínek, jež 

 jsem již na příkladě objasnil.^') 



Obrazec 8. předpokládá, že se vrchovisko jako trval <' 

 předěl snižuje jen denudací, tak že se teprve pod ním — 

 pod Penckovým bodem obratu — tarasy rozbíhají. Pěkným 

 dokladem rozbíhání tarasů jest řeka Mže: svrchní taras 

 u Křimic má výšky 59 m, ale u Plané a Nynic již 70 m.-®) 



Pokud se týče jakosti pohybu tektonického, odmítá 

 S i e g e r t -^) pohyb rovnoměrný samojediný a prohlašuje, 

 že buď jen pohyb periodický nutno přijmouti anebo rovno- 

 měrný pohyb, při němž spolupůsobí změna klimatu a (na 

 druhém místě) pohyb vnitrozemského ledovce, jímž se vody 

 vzdýmají a tak erose částečně se nastavuje, aby při odchodu 

 ledovce tím mocněji zasáhla. V období mocných srážek řeka 

 se dopracuje k rovnovážnému profilu tak brzo, že jí zbývá 



2^) Sokol R.: Zuř Eeurteiluiig der Ansichten Puťfers uber die 

 Bohmerwaldformen. Mitt. d. geogr. Ges. Wien 1918, str. 290. 



-s) Půrky ně C. r.: Terasy Mže (Berounky) a Vltavy mezi 

 Touškovem nad Plzní a Prahou. Sb. čes. spol. zeměv. 1912. 



2») 1. c. str. 21. 



