26 ni. R. Sokol: 



jak to udává na př. Engelmann pro Vltavu— Labe. Jest 

 patrno, že se pohybem rovnoměrným zjev ten uspokojivě 

 nevysvětlí. 



Zbývá tedy jen nerovnoměrný, periodický pohyb kůry, 

 jenž má asi svoji příčinu v invasi ledovcové. Ledovec zvolna 

 postupoval, a tak i pohyby půdy byly pomále, byly to po- 

 hyby epirogenetické, snad tlakem ledovců vybavené. 



Nyní uvažujme, zda vskutku nalezneme geologické do- 

 klady pro takové pohyby a zda byly pohyby ty periodické, 

 konečně hledejme, v čem byla příčina této periodicity. 



E. Tektonické pohyby v době diluvia lni. 



Doklady pro tektonické pohyby v době diluviální na" 

 lézáme velmi často. Jsou to zvláště nápadné rozdíly v nad- 

 mořské výšce spodní hrany diluvia /, Německu, jichž nelze 

 napořád vysvětlovati předglaciálDÍmi údolími. Považme, že 

 na Rujáně křída (svétoznám.é zemní pyramidy) vyniká značně 

 vysoko, podobně terciér na pobřežích i ostrovech, kdežto 

 diluvium hluboko na mnohých místech sestupuje pod hladinu 

 mořskou (Hamburk, Roztoky, Stralsund, Greifswald, Karoli- 

 nenhorst, Královec). U Billivárderu^^) v hloubce — 257*6 m 

 pod hladinou mořskou nebylo ještě dosaženo spodní hrany 

 diluvia, podobně v Birkumu u Brém v hloubce — 325 m. W. 

 W o 1 f ^^) se domnívá, že byla do terciérního povrchu zaříz- 

 nuta hluboká údolí řekami proudícími po pevnině, která snad 

 byla na 300 m nad moře vyvýšena. Nejhlubší hrana terciéru 

 se zdá tkvíti pod samotným Labem, kdežto poblíž na plošině 

 se brzo dostáváme na terciér. Rozdíly výškové již při malé 

 vzdálenosti horizontální činívají 60 m. U Štrasburka (Ucker- 

 mark) obnášejí rozdíly výškové spodní hrany terciéru víc 

 než 174 m. V Braniborsku zvlášf v okolí Berlína jeví se 

 nápadně tyto rozdíly v Riidersdorfu, kde nalezeny hodnoty 

 60 a — 117 m zcela blízko sebe. Také v Nizozemí vrtáním 

 zjištěna veliká čísla (v Amsterdamu — 166*9 m). V Dánsku 

 jest hloubka diluvia značně menší. 



3^) Wahnschaf f e F.: Die Oberfiácliengestaltung des nord- 

 deutschen Flachlandes, 1909, str. 66. 



=^') Wolf W.: Der g-eolog-ische Bau der Bremer Gegend. Fest- 

 schrift zur Tagung d. d. Ver. f. of. Gesundheitspfleg-e, Břemen ]907. 



