28 ni. R. Sokol: 



znamenávám, Že Dědina postuluje z důvodů morfologickéh o 

 vysvětlování pokřídové a diluviální pohyby nymburské sníže- 

 niny a proto se snaží seslabiti zjištění, že se dislokace ne- 

 projevuje v opuce, pokud na den vychází. Třeba však uvá- 

 žiti, že mluvím ještě o jiném zlomu^^) jižnějším (Mochov- 

 Pořícany-Kolín) a že existuje ještě jeden způsob pohybů, 

 jimiž se mění výška nadmořská kůry zemské, totiž ponenáhlý 

 prohyb, jímž třeba vysvětlovati tam, kde nelze zjistiti ná- 

 hlých dislokací. Také nerovnost opukových vrstev v nadloží, 

 o nichž v Živě mluvím a na niž se Dědina odvolává, zdá 

 se spíše takovému pohybu nasvědčovati. Jeli křídové nadloží 

 nad zlomem neporušeno, nelze než míti za to, že zlom vznikl 

 před dobou, kdy se tyto nadložní vrstvy ukládaly. 



Pokud se týče mimořádné mocnosti diluvia, uveřejnil jsem 

 rok před tím^*^) podrobnou zprávu, jak lze vysvětliti z theorie 

 isostatické hromadění plavin v nížině Nymburské a v doplňku 

 k článku jsem připustil, že snad přece pro malý rozsah 

 sníženiny může zde běžeti o pohyby čistě tektonické. Jimi 

 však nebyla proťata místa, kde dnes opuka na den vychází. 



Zjev podobný klesnému prohybu v nížině Nymburské 

 pozoroval V. J. Novák^^) u Nevratic a Medřic v povodí 

 Cidliny. Příklady dislokací diluviálních uvádí Dědin a*^) 

 ze severovýchodních Čech (oblast Kopernickoklenická, oblast 

 Dok^skoholanská, Chlumecko). 



Podle J. N. Woldřicha^O vzniklo údolí Javorky u 

 Ostroměře dislokačně za saského zalednění. 



R. Engelmann*^) poukazuje za svrchní taras Labe — 

 Vltavy; je prý mezi Pardubicemi a ústím Jizery 70 m nad 

 nynější hladinou, pak stoupá až k Českému Středohoří na 



37) srov. Živa, X. str. 298. 



3'^) Viz pozn. 34. 



39) Novák V. J.: Řiéni terasy v úvodí horní Cidliny. Sb. čes. 

 sp. zem. 1914, str. 180. 



^•^) Dědina V.: Příspěvek k poznání morfologického vývoje 

 české tabule křídové, II. Rozp. čes. ak. XXV, č. 18, str. 31 a n. 



^0 Woldřich J. N.: Příspěvek z křídového útvaru u Ostroměře. 

 Věstník kr. čes. spol. nauk, 1899. 



^2) Engelmann R.: Geomorphologische Untersuchungen in 

 Bohmen. Lotos 1913. Str. 107 a n. 



i 



