32 III. R. Sokol: 



dosáhla úrovně bývalého odtoku z Čech. Pak se octla erose^ 

 na chvíli v témž skoro stavu, v kterém byla před prolomem. 

 Labe odvádí z Čech ročně 6.3 km^ vody*^), kterýmž množ- 

 stvím naplnil by se prolom krušnohorský v době geologicky 

 krátké. Jakmile jest prolom naplněn, účinkuje jako dočasně 

 nesnížitelná erosní základna, zastavuje erosi při ústí a 

 zvolňuje při ostatní části toku. Tedy účinkem tohoto prolomu 

 na reliéf bylo jen přemístění části hmoty peneplainové do 

 sní ženiny, jež se vyplnila delty. Podobné platí pro morfolo- 

 gický účinek dislokace nymburskomělnické a pro účinek 

 zlomů směru sudetského, pokud jimi měly vzniknouti nádrže 

 vodní. 



Ohlédneme-li se po účinku erosním nynějších jezer, na 

 př. v Alpách, kde jezera vyplňují kotliny vzniklé v periodě 

 ledovcové, shledáme, že jezero takové se naplňuje štěrkem, 

 který by byl jinak dále odnášen. Voda z jezera odtékající 

 nemajíc štěrku, nemůže účinně erodovati. Proto do té doby, 

 než se jezero naplní štěrkem, představuje hladina jeho erosní 

 základnu pro celý horní tok. Jaký jest účinek těchto jezer 

 na destrukci Alp ! Erose podél celého toku jest umenšena 

 do doby, pokud se nenaplní jezero štěrkem až téměř do výše 

 původní křivky spádové. 



Podobný případ řešil ostatně již Penck^^) a doložil jej 

 obrazcem, jejž zde upravený reprodukuji (obr. 9, AB). Penck 

 má na mysli prolomy, kde se řeka přes bod O řítí vodopádem, 

 tu zpětnou erosí prohloubí schod a pošine až do bodu R a 

 pak stále výše. O výsledku pro celý tok (prohloubení dna) 

 řeky Penck nemluví. Nemůželi řeka nanésti tolik štěrku, 

 aby kotlinu PP'Q vyplnila, vznikne při P jezero. Považme 

 však, že obrazec Penckův představuje spád koryta říčního 



^^) Harlacher R. (Hydrometrické práce na Labi u DěčÍDa, 

 1883,) nvádí, že protéká Labem při povodňové výšce vody + 5-38 m 

 n. n. děčínského vodoměru za 1 sek. 2560 m^ vody, při střední 

 výšce + 0*006 m n. n, 165 m^' vody, při nejmenší výšce 

 měřené — 0353 m n. n. toliko 90 m» za 1 sek. Přijmemeli jako prů- 

 měrnou hodnotu 200 m* za 1 sek., vychází na dobu roční 63 km^ 

 kteréžto množství by naplnilo prolom 630 km^ do výše 10 m za rok, 

 za 100 let tedy plochu 6300 km% což jest téměř osmina Cech, do výše 

 100 m (bez ohledu na vypařování). 



s") Penck: Morphologie der Erdoberfláche, 1894, str. 337. 



