34 - III. R. Sokol: 



nikoli tedy v nivo o 150 m nižším, jež by předpokládalo pro 

 dobu přechodnou z miocému do plioeénu podmínky neobyčejně 

 intensivní erose toků vodních. 



- Dědin a^*) soudí, že by pak bylo lze očekávati v takovém 

 případě ínedostatku výmolu] děj opačného smyslu, akumulaci. 

 Její nedostatek vysvětluje tím, že akumulace ta zde byla, 

 ale že v starší době diluviální byl nestmelený materiál aku- 

 mulace té odstraněn. Uznáváme-li, že pokračující ústup moře 

 zbystřuje vodoí proudy a oživuje takto jejich rušivou čin- 

 nost, musíme přičísti i ústupu miocenního moře moravského 

 tento účinek v plioeénu v oblasti námořní. Vzpomeňme též, 

 že pod diluviem německým byla zjištěna hluboká údolí as 

 pliocenními řekami od jihu plynoucími vyrytá a že průměrná 

 výška nížiny severoněmecké byla snad 300 m n. m. Tedy 

 pliocén byl tam podle všeho dobou erose a Čechy sotva činily 

 výjimku.^'') 



O pohybech bezprostředně před uložením diluviálních 

 hlin svědčí nadloží v pískovcových lomech na Košutce v Plzni. 

 V lomech se stýkají na dislokaci kra permská s krou kar- 

 bonskou. Povrch obou ker není vyrovnán, ale přikryt růz- 

 ným množstvím diluvia. Následovala akumulace tedy hned 

 po pohybu a vyplnila vzniklou dolinu. Výška skoku jest 

 veliká. Původně obnášela snad značnou část mocnosti celého 

 souvrství (několik set m), ale zlom diluviální měří jen 2 — 3 m. 

 Podobný zjev lze pozorovati v cihelně Škodově v Kozolupech. 

 Pokles pískovce v dolní části cihelny činí as 1 V2 m. Nebyl 

 srovnán, ale ihned zanesen blinou diluviální; lze jej tedy 

 považovati též za diluviální. 



Četné instantanní pohyby v Čechách severovýchodních 

 a jinde, o nichž byla řeč, poukazují na hlubší příčinu, na 

 pohyb saekulární (prohvb '•'^), jenž vybavil pohyby ty a sám 



5^) Dědina V.: Příspěvek atd. část IL, str. 53. 



55) O. Kódy m (1. c. str. 21) spatřuje v tarasu zdibském v sev. 

 Povltavi uloženinu plioeenní. Výškový rozdíl proti miocennímu 

 tarasu klineckému obnáší — 40 m. 



^^) Že jest v g-eomorfolog-ii české nutno postulovati epiroge- 

 netické pohyby, vyložil již J. V. Dan es (Morfologický vývoj střed- 

 ních Čech, Sb.čes.spol. zem. i 913, str. 105). Přijímá nenáhlé vystupování, 

 vzdouvání (bombement), bez zvláštních poruch tektonických pro 

 ústup křídového moře z nitra české massy. 



