36 Sil. R. Sokol: 



ledovec jen v končinách zcela blízkých (v Čechách severněj- 

 ších za saského zalednění) způsobil přímo akumulaci, v 

 oblastech vzdálenějších vedl zprvu k erosi zvýšené z příčin 

 isostatických. Tento deduktivně získaný výsledek se srovnává 

 s pozorováním v přírodě. Poukazuji předně na velikou šířku 

 (amplitudu) svrchního tarasu a na větu, že šířka koryta jest 

 závislá na množství vody. Cechy představovaly na začátku 

 diluvia tak jako dnes pramennou oblast řek diluviálních. 

 Proto jest šířka starých tarasů nápadná, majíc obdobu jen 

 u mocných toků v úrovni téměř hladiny mořské, jež vinouce 

 se klikatě a překládajíce v nánosech vlastních svoje řečiště, 

 vytvořují široké a mělké koryto. 



A. H e 1 1 n e r^^) pěkně líčí akumulaci takové řek do 

 výše pracující. Jakmile si vybudovala hráz, jež nad okolí 

 vyčnívá, přeskočí ji za povodně v divokém rozmaru, zaplaví 

 okolí a ztrativši kor3^to staré upraví si dráhu novou, kde 

 opět bude nanášeti. A děj se opakuje znova a znova, pokud 

 vedle koryta a mezi nanesenými hrázemi jest země nižší. 

 Řeka akumulující teče tudy četnými meandry uzavírajícími 

 ostrovy a bařiny. Stává se, že část vod zcela opustí proud 

 mateřský a vyhledá si cestu do poříčí řeky sousední. 

 Práce řeky akumulující jest prací rozšiřovací, kdežto zvy- 

 šování koryta jest toliko zjev druhotný a pokračuje zvolna. 

 Výsledkem usazování jsou nivy široké, příčného průřezu 

 slabě konvexního, štěrkem, pískem a hlinou přikryté. Na vy- 

 budování jich Dracují spolu i pobočky s hornatějších krajin 

 stékající. Hettner nazývá nánosy jejich naplavenými ku- 

 želi ; bývají tak ploché, že okem nelze sklonu pozorovati^ 

 ale zaujímají ovšem pak tím větší rozlohu. Děj líčený 

 Hettnerem předpokládá krajinu úplně volnou a plochou, 

 jak ji představuje dno bývalého moře po regressi (nížina 

 Pádská, Rumunská, Uherská) anebo parovinu ve smyslu 

 Davisově; sotva by byl možný ve vrchovině, jakou za 

 konečný cíl erose ve vlhkém klimatu prohlásil P a s s a r g e. 



Nejen u nás i v Alpách mají staré nivy šířku překvapu- 

 jící. 



Po těchto úvahách nezbývá, myslím, než uznati, že 

 před prvním zaříznutím řek diluviálních tekly slabé proudy 



«») Hettner A.: Geogr. Zeitschrift, 1910, str. 378. 



