o původu našich tarasů diluviálních. 37 



po plochých svazích a rovinách dokončujíce u nás okruh 

 pliocenní. Dříve než byl dán první tektonický podnět k 

 zaříznutí jich, obohatilo se začátkem glaciálu klima vlhkostí 

 tou měrou, že se z nepatrných proudů staly širé mělké vele- 

 toky, jež ovšem vykonaly snadno akumulační práci v terénu 

 rozsáhlém. 



Při té příležitosti upozorňuji na hlíny svrchního tarasu 

 plzeňského. V odklizu pro staveniště plzeňské zastávky na 

 trati Plzeň — Železná Ruda byly proříznuty hlinité písky 

 a hlíny s valouny a oblásky zcela omletými nebo hranatými 

 průměru až přes 30 cm. Tyto hlíny připomínají takřka va- 

 lounový slin ledovcový. Nemohly býti usazeny řekou volně 

 proudící, neboť ta jest schopna unášenou hmotu tříditi a 

 teprve roztříděnou postupně usazovati. Snad zde běží o usa- 

 zeniny snesené náhlými přívaly se strání a uložené do vod 

 prve čile proudících s valouny na dně, pak téměř stojatých, 

 velmi kalných, bahnem přeplněných'? Myslím, že nechybím, 

 prohlásím-li tyto zjevy za účinek zveličení vodního bohatství 

 řek za příchodu ledovce. Odtokové profily nebyly spou- 

 stám vodním přizpůsobeny i nastala akumulace. Snížením 

 teploty hynulo rostlinstvo, klima lesní změnilo se v stepní 

 až polární. Spousty eluvia po drahné doby vegetaci příznivé 

 nahromaděného byly splachovány s vrcholů i úbočí. Vznikly 

 kašovité proudy, jež se v přeplněných korytech hned na 

 krajích usazovaly, aby se v době geologicky blízké opět dostaly 

 do pohybu. Vody ledovců šumavských a českoleských obo- 

 hacovaly řeky naše. Můžeme míti za to, že došlo i k prou- 

 dění nazpět a že u všech řek přibližně poledníkových vy- 

 střídaly se tyto poruchy geoidu dvakrát, jednak při příchodu 

 ledovce, jednak při jeho odchodu. Změna geoidu působila na 

 trati poledníkové, bez účinku byla na tratích rovnoběžkových, 

 kde zasáhnouti mohla jen zpětná erose. Odtud některé ne- 

 pravidelnosti obrazu tarasového. 



Čítáváme, že naše tarasy akumulační povstaly záplavami 

 při jarním tání. Nelze však přenášeti klimatické poměry 

 arčité oblasti na dobu diluvia. Povodně vznikají u nás jarním 

 táním hlavně jen v krajinách rovinatých, kdežto v hornatěj- 

 ších se dostavují povodně po letních lijavcích. V Krkonoších 

 jsou srážky zimní na dlouho schovány, kdežto sníh v niž- 



