4 XI. R. Sokol: 



(snaha změn šiti povrch zemský). Podobné pohyby malých 

 rozměrů zove inversní zlomy. Dělení Tornquistovo 

 není dosti přesné, neboť nelze vésti ostré hranice mezi vel- 

 kými a malými zlomy tohoto druhu. 



Schaffer^) přijímá pro rozštěp (Sprung) i smrsk 

 (Wechsel) relativní pohyb, maje za to, že při rozštěpu na- 

 stává zvětšení průmětu vrstevného na rovinu vrstevnou a 



Obr. 1. Smrsk (A), při němž nastala disjunkce, 



rozštěp {B\ při němž došlo ke kontrakci 



vrstevné. Kryt (B) kolmý tečkován, 



svislý čárkován. 



že se naopak při smrsku průmět zmenšuje. Carnall^) užívá 

 názvu kryt podle kolmice či kolmý (Deckung nach dem Per- 

 pendikel). K tomu poznamenávám, že u každého z obou jme- 

 novaných druhů zlomových se může průmět jak zvětšiti tak 

 zmenšiti. Rozhoduje totiž úhel o, jejž vrstva horem svírá 

 s prasklinou zlomovou (obr. i.). Je-li při průmětu na rovinu 

 vrstevnou uhel o menší než pravý nebo při promítání svislém 

 menší než úhel sevřený svislou přímkou a sklonovou přímkou 

 zlomovou, nastane případ naznačený na obr. ]. Všeobecně 

 závisí kolmý kryt na prostorovém úhlu, jejž svírá vrstva 

 s prasklinou. Pohybovala-li se vrstva na stranu, kde jest 

 tupý úhel, nastane kolmý kryt. Tak sluší doplniti větu 

 Carnallovu (I. c. str. 57). Teprve pohybem právě nazna- 

 čeným nastane kryt vrstevných konců v Carnallově 

 obrazci 51 na tab. III. Při úhlu o = 90^ kryt kolmv ovšem 

 nemůže nastati. 



I 



