o zlóonech. H 



užíváme názvu posun vodorovný. Běží-li v přÍDadě I. až III. 

 o pohnuté vrstvy vodorovné a dotýkají-li se v prasklině 

 vrstvy různého stáří, vylučuje se případ III. i nazveme 

 zlom dvojitým jménem skok-vržení. Rovněž běží-li o po- 

 dobné vrstvy v případě IV. až VIII., vylučuje se název IV. 

 i užijeme dvojitého názvu smrsk-rozštěp, Ukazují-li 

 se na plochách zlomových rýhy, lze již rozeznati případ 

 I. až IV., kdežto k rozeznání smrsku od rozštěpu musíme 

 ještě znáti relativní směr pohybu čili musíme zlom vyříditi. 

 Tu poukazuji na to, že v hornictví rozeznávají srn rsk od 

 rozštěpu nikoli podle relativního směru pohybu, nýbrž podle 

 toho, zda leží nadložní stopa vrstvy výše (smrsk) nebo níže 

 (rozštěp) než stopa podložní. Výměr se shoduje s naším jen 

 u zlomů podélných, u nichž směr zlomové plochy i vrstvy 

 souhlasí. V jiném případě vzniká hornic ký smrsk (roz- 

 štěp) při pohybu jakéhokoli směru, tedy i vodorovném 

 i stoupavém i klesavém, stačí jen, koná-li se do nadloží 

 (podloží) stopy vrstevné na ploše zlomové. Tato definice 

 hornická vychází od vyřízeného smrsku (rozštěpu) jako naše, 

 vystihuje však jen polohu stop vrstevných, nikoli směr po- 

 hybu, jenž jest tektonicky nejdůležitější. Horník tedy mluví 

 na př. o smrsku (rozštěpu) i tehdy, vykonala-li kra o šikmých 

 vrstvách pohyb vodorovný podle šikmé plochy zlomu kolmého 

 nebo příčného^). 



Určování absolutního pohybu nemá pro horníka prakti- 

 ckého významu, geologu slouží jen k orogenétickým závěrům. 

 Z toho důvodu také se doporučuje pro jednoduchost vždy 

 předpokládati, že pohyb vykonalo toliko nadloží. Tím se též 

 zjednoduší symbolika značkovací. Teprve po skončení vý- 

 zkumu rozsáhlé oblasti podaří se místy určiti pohyb absolutní 

 i bude lze užíti jména absolutní posun pro pohyb vodo- 

 rovný, jména pokles a zdvih pro svislý, jména p ř e s m y k 

 (Úberschiebung) pro pohyb nadloží směrem vzhůru, jména 

 v z e s m y k (Aufschiebung) pro podobný pohyb kry podložní, 

 jména se smyk (Abschiebung) pro pohyb nadloží směrem 

 dolů a jména p o d s m y k (Uaterschiebung) pro podobný po- 

 hyb kry podložní. Sesmyk s podsmykem nazveme případně 

 šikmým poklesem (Absonkung), přesmyk se vzesmykem 

 pojmenujeme šikmým zdvihem (Hebung) . 



