o zlomech. 



15 



obr. 6), jež byla postižena tímto zlomem. ^^) Z bodu m na- 

 nesme v náležité poloze i velikosti délku a^=^ynm\ spojme 

 bod m' s průsečíkem n (směrové přímky A^, dané tektonické 

 plochy se směrovou přímkou zlomu V) a prodlužme tuto 

 spojnici. Tak obdržíme průsečnici A\ na ploše zlomové 

 a rovnoběžné s ní druhou A\. Plochu zlomovou, jež byla 

 dosud myšlena v nákresně, stočme o zlomový sklon 60** zpět. 



Obr. 6. Sestrojiti sklon tektonické plo- 

 chy A, známa-li pohybová dráha a. Vy- 

 světleni v textu. 



To vykonáme pomocí sklopeného profilového trojúhelníka 

 opr. Libovolný bod ď průsečnice A\ octne se tak v bodě p 

 (=: projekce bodu o), jímž znjisté bude procházeti půdorys 

 průsečnice A'\. Půdorys A"i s A'\ rovnoběžný protíná po- 

 mocnou přímku (na př. prodlouženou op) v bodě p". Vzdále- 

 nosti bodu jt?" od ^1 a F určují dva pravoúhlé trojúhelníky 

 o téže výšce, z nichž jeden, t. j. k směrové přímce V kolmý 

 jest znám, jest to trojúhelník opr. Lze tedy druhý sestrojiti. 

 Učiňme pq' = p"^) naproti svislé odvěsně op leží hledaný 

 úhel (^ = 81«). 



III. O směru relativního pohybu při zlomech. 



Určujeme jej, 



1. pozorujíce hrboly na ploše zlomové, pokud jsou jed- 

 nostranně zpracované. Na straně nárazové (luv) jevívají totiž 

 značný rozdíl reliéfu proti straně opačné (lee). Bývají jako 

 smačklé, obroušené, ryhované. 



2. Snažíme se vyzkoumati orientaci rýh, zda se totiž 

 nejeví v jednom směru hladší než ve druhém. Byla-li ryjící 



