o zlomech. 



19 



složka b dráhy a (viz šipku na obr. 7, A). V čtvrtkruhu se 

 stopou S\ třeba rozeznávati dva prostory, jeden mezi sklo- 

 novou přímkou zlomovou a stopou iS"i, druhý mezi touto 

 stopou a směrovou přímkou zlomovou V. Připadá-li dráha 

 pohybová do prvního prostoru (obr. 7, B), třeba při pokle- 

 slém zázlomí vyřizovati v protivném směru, než kam uka- 

 zuje vodorovná složka b (v obr. 7, B na právo). Připadá-li 

 do prostoru druhého (obr. 7. C), vyřizujeme jako v čtvrt- 

 kruhu pravém, tedy shodně se směrem vodorovné složky. Z 

 toho jest patrno, že se bez přesaé znalosti zlomové stopy lo- 



Obr. 8. Příčný zlom s vůdčí vrstvou S. 

 S'i, S2 směrové přímky obou jejích kří- 

 del na vodorovném povrchu, Si\ S2' prů- 

 sečnice týchž křídel na ploše zlomové, 

 a dráha pohybová, b její směrová složka, 

 c plošná výška, d vodorovná šířka, e 

 svislá výška, / slohová výška :=: mo. 



ziskové neobejdeme. Ostatně jest vyřizování podle vodorovné 

 složky dráhové jen nepotřebná oklika. Sledujme dráhu libo- 

 volného bodu stopy ložiskové na ploše předzlomové. Leží-li 

 dráha tato po levé straně stopy, musíme vyříditi na levo, 

 v opačném případě na právo. 



Pravidlem pátým, šestým a osmým určíme toliko směr 

 svislé složky. Abychom tyto a podobné úkoly názorně řešiti 

 mohli, doporučuji užívati dvou skleněných desk (fotografické 

 desky negativní, jež byly horkou vodou zbaveny gelatiny). 

 Do každé třeba vyrýti od jednoho kraje šikmou čáru, jež 

 představuje zlomovou stopu vrstvy. Pohybujeme~li zadní 

 deskou, jež představuje zázlomí, v různých směrech a polo- 

 hách, budeme moci na případné úkoly odpověděti lépe než 

 konstrukcí. 



Pohybová dráha má býti východiskem při výpočtu ve- 

 ličin, jimiž bývá zlom charakterisován. Naznačuji je v obr. 



