20 



XI. E. Sokol: 



8 malými písmeny i není třeba podrobnějšího vysvětlování. 

 Omezuji se na výsledky. 



h 



r= 



C 





cos a 



sin 



a 



Sp sin 



(« 



-r) 



3.) 



d 



Sz 



sm a cos 



sm a sm 



sm j/ 



g^; sin (a - 7) f sin (a - 7) 



sm y 



a = 



sm 7 sm O) 

 Pro podélné zlomy ^^) 



5'<; sin (5 / 



sin /? sin y sin w ^^) 



sin a sin ((5-/5) 2^) sin a sin (d-/?) sin a cos (d-/?) 



Ví. 



.5; 



c = e 







Obr. 9. Příčný průřez (nahoře) a nárys (dole) zlomů. 



A zlom příčný, B zlom podélný, C zlom kolmý, v obon 



prvních případech kosý rozštěp, v třetím případě vržení. 



g slohová šířka, ostatní značky jako na obr. 8. 



Je-li povrch zemský šikmý (sklon jeho budiž é), vypo- 

 čteme mapovou vzdálenost vrstevných stop, násobíce jejich 

 povrchovou vzdálenost So hodnotou cos £. Odtud teprve zí- 

 skáme hodnotu Sv, jsou-li vrstvy příklonné, odečtením, jsou- 

 li protiklonné, přičtením hodnoty Bo sin s cotg ^. 



V obyčejné praksi se však označuje za plošnou výšku 

 (sklonovou výšku nebo dálku, pravou velikost) zlomovou 

 vzdálenost m'?^ = c' stop S'i S'2 (obr. 9, A) měřená podle 

 sklonové přímky zlomové. I jest ovšem — vyjímaje zlomy 

 podélné — rozdílná od hodnot zde nahoře podaných. Pro vý- 

 počet ď platí totiž rovnice 



