22 XI. R. Sokol: 



straně objeví se i zlomem pošinutá stopa s'2- V prostoru 

 mezi stopou s\ a zlomovou přímkou sklonovou (právě ten 

 případ jest v obr. 8 vyznačen) vykonaný pohyb způsobuje, 

 že jest orientace bodu n vůči bodu m protivná orientaci 

 vodorovné složky pohybové. Bod n leží v obr. 8 na právo 

 od bodu m, vodorovný pohyb vykonal se na levo. Jen je-li 

 pohybová dráha mimo jmenovaný prostor, souhlasí orientace 

 pohnuté kry s orientací bodu n. 



Také lze graficky určiti, zda se kra relativně pohnu- 

 la nahoru nebo dolů. Vítané jest toto určení v složitých 

 případech, kde se protínají zlomy různého stáří. Veďme bo- 

 dem n pohnuté kry přímku rovnoběžně s pohybovou drahou 

 vždy směrem dolů. Jde-li prostorem volným, kra poklesla, 

 protne-li vrstevnou stopu na zlomové ploše klidné, kra se 

 zdvihla. Samozřejmě lze vždy také rozhodnouti přímo, sledu- 

 jeme-li orientaci dráhy pohybové vůči směrové přímce. 



IV. O průměrném směru a sklonu. 



Při konstrukcích se předpokládá mathematická rovina 

 odpovídající průměrné poloze plochy zlomové. Za tím účelem 

 jest třeba určiti průměrný směr a sklon. 



H o f e r^*) přes křivou čáru směrovou klade přímku prů- 

 měrného směru tak, aby byly plochy oběma čarami omezené 

 stejně veliké. Podobně vyhledává též průměrný sklon. Ne- 

 předpisuje však podrobně, jak konstrukci vykonati. Jest totiž 

 možno vésti takových přímek veliké množství, jak ostatně 

 známo z geodesie, kde se řešívá úkol, jak nahraditi klikaté 

 rozhraní mezi dvěma sousedícími pozemky rozhraním přímým. 

 Pro náš účel jest totiž úloha tím neurčitá, že nemáme před 

 sebou žádné určitě omezené plochy. 



Doporučuji 13 roto takto pokračovati. Rozdělím trať na 

 části, v nichž možno předpokládati polohu přibližně stejnou, 

 změřím v každé jednotlivé části tuto polohu i délku části. 

 V obrazci pak kreslím v každém bodě styčném zeměpisný 

 poledník, čítaje všecky úhly na právo (k východu) jako 

 kladné, všecky na levo (k západu) jako záporné. Úhly poblíž 

 90° však třeba čítati v stejném smyslu, tedy nikoli některé 

 kladně, jiné záporně; ty, které náležejí čtvrtkruhu, kam ne- 



