o zlomech, 23 



padne výslednice, třeba čítati přes 90°, tedy převésti na úhly 

 tupé. 



Příklad (pro objasnění voleny hodnoty extremní, místní 

 nepravidelné poruchy raději v praksi vynecháváme). 

 Délka částí v m 20, 10, 30, 10, 20, 



směr S60«Z, S85«V, S30«Z, S2«V, S70«Z, 



upravené hodnoty směru —60, —95, — 30, +2, — 70, 

 součiny —1200, —950, —900, +20,-1400, 



součet — 4470, 



dělení —4470 : 90 = —50, 



průměrný směr 

 Sklon 



upravené hodnoty sklonu 80, 

 součiny 



součet 7500, 



dělení 7500:90 = 83, 



průměrný sklon 83 °J. 



Obě průměrné hodnoty také snadno získáme konstrukcí, 

 spojíme-li oba koncové body složené čáry směrové anebo 

 čáry sklonové podobně z jednotlivých hodnot sklonových 

 sestavené. Důkaz. 



S50«Z. 











80«J 



85''J 



85% 



80«V, 



75«J, 



80, 



85, 



85, 



100,2^) 



75, 



1600, 



850, 



2550, 



1000, 



1500. 



Obr. 10. Konstrukce průměrného 

 směru (A) a sklonu (B). 



Počínáme si tak, jako se ve fysice koná při sestrojování 

 rovnoběžníku dráhového (silového). Zprvu obdržíme výsled- 

 nici, jež spojuje krajní body obou složek. Výslednice ta dává 

 s třetí složkou výslednici novou atd., až dojdeme k složce 

 poslední, jejíž volný konec spojíme se začátkem složky první 



V. O zlomech stočených. 



Obyčejně se při dislokacích koná pohyb postupný 

 (translace), čímž vznikají zlomy rovnoběžné. Někdy se však 



