o zlomeoh. 25^ 



vrstvám a ložiskům (žilám pravým) konstruktivně objevili 

 křídla stočená. Je-li vrstva F rovnoběžná s vrstvou H, 

 vedeme F' rovnoběžně s H ve vzdálenosti HF. Není-li však 

 těleso F (obr. 11.) rovnoběžné s vrstvou H, musíme předem 

 určiti osní stopu A způsobem nahoře podaným. Narýsujme 

 poté kolem A krah libovolným poloměrem, jím získáme 

 na stopách H, H' průsečíky o, p. Tětivou op přetneme 

 kružnici z bodu q (průsečík kružnice se stopou F) a to na 

 tu stranu, kde bude se nalézati F' {gr = op). Podobně také 

 nalezneme bod t ist = oq). Spojíme-li bod r s bodem t, ob- 

 držíme hledanou stopu F\ 



VI. Výsledky. 



Po rozboru dosavadních názorů o zlomech jsem se 

 pokusil o systematiku zlomů, doporučuje, pokud běží o re- 

 lativní pohyb, jména posun, skok, vržení, rozštěp a smrsk. 

 Při známosti pohybu absolutního užijeme případně jmen 

 pokles a zdvih, a to jak pro pohyby svislé tak pro šikmé, 

 jména posun absolutní pro pohyby vodorovné. Šikmé po- 

 klesy a zdvihy se dále určují jako sesmyk a podsmyk, pře- 

 smyk a vzesmyk. 



Vytkl jsem důležitost sdružených bodů zlomových jak 

 pro geologa tak pro horníka a doplnil jsem jejich kon- 

 strukci. 



Stilisuji nově vyřizovací pravidlo Schmidtovo-Zimmer- 

 mannovo a navrhuji, aby se při charakteristice veličin zlomo- 

 vých vycházelo od pohybové dráhy. 



Podávám návod, jak sestrojiti a vypočísti průměrný 

 směr a sklon, též jak vyhledati konstruktivně sdruženou 

 stopu ložiska nebo ztracené vrstvy při zlomu stočeném. 



Les failles. 



Par R. Sokol. 



Résumé du texte tchěque. 

 Aprés Tanalyse des idées actuelles des failles j'ai essayé 

 de systémiser les failles. Par rapport au mouvement reJativ 

 je propose les termes suivants. 



