Amphipoda baloaniciau 33 



dlouhých štětin (obr. 11, jř?5), které jsou pro modenské exem- 

 pláře tak charakteristické. Jen basipodit 6. pereiopodu nese 

 skrovný počet štětinek na vnitřní ploše. 



Postranní rozšířenina 1. abdom. segmentu (obr. 12, pl, 

 s\) jest buď zcela hladká, neb s 1 — 3 ostny, táž rozšířenina 

 3. abdominálního segmentu (o b r. 12, pl. s\) má z předu 

 tenké štětiny při dolním kraji, jimž následuje několik krát- 

 kých ostnů. 



Na hřbetě pleopodových segmentů nelze znamenati ani 

 nejmenšího kýlu, ani smáčknutí se stran. Příčný řez pleo- 

 podovými segmenty dává obraz hladkého, nikterak lomeného 

 oblouku. 



Dle uvedených znaků míním, že není zbytečno rozdě- 

 liti druh Gam. pungens ve 2 formy. Prvou z Modeny 

 popsanou bych označil pro náběh k vytvoření kýlu 

 jako 



Gammarus pungens forma carinata, 



a druhou bez jakéhokoliv náběhu k vytvoření kýlu 



Gammarus pungens forma acarinata. 



7. Gammarus pulex L. 



V celém materiále z mediterranní oblasti nenalezl jsem 

 ani jediného typického individua druhu Gam. pulex L. tak 

 vyvinutého jak je ze severu popisuje G. O. Sars. Hlavně 

 byli odchylní ve výzbroji hřbetu uropodových segmentů. 



Prof. Dr. Al. Mrázek přivezl z Černé Hory z je- 

 zera Poščensko a Bukomirsko exempláře blížící se 

 tvarem i výzbrojí končetin nejvíce Gam. pulex. V Poščensko 

 jezero jsou na vodních rostlinách v zátokách drobné exem- 

 pláře; za to však v čisté, velmi studené vodě jezera Buko- 

 mirského žijí na kamenitém břehu bez rostlin individua velmi 

 silného těla. V úpravě uropodových segmentů vidíme zmno- 

 žení ostnů proti Gam. pulex, neboť ne j častě ji jsou následu- 

 jící schémata počtu těchto ostnů pro: 



Bukomirsko jezero: Poščensko jezero: 



I. segm. 12 1 12 1 



II. » 2 2 2 2 2 2 



III. » 2 O 2 1 « 1 



3 



