72 XII. Karel Scháferna: 



d i n s k é m (při řece Krká), v bažinách T r o g i r u, na ostro\'ě 

 Šipanj a v zálivu Kotorském. Všechny formy z u- 

 vedenýcli nalezišť možno označiti za Gam. pungens, neboť 

 se značně shodují s Modenským G. pungens. Ale přes to 

 všechno svým slabě se stran smáčklým hřbetem na 3. abdomi- 

 nálním segmentu odkazují na původ z C, pungentiformis. 



V následujícím budiž mi dovoleno pověděti ještě něco 

 bližšího o uvedených nalezištích. 



Řeka Krká ústí do moře u Skradina (Scardona) ve 

 velmi hlubokém zálivu. Na přechodu z moře do řeky mohl 

 jsem nalézti formy G. pungens M. Edw. a G. locusta L. 



Krká však tvoří nedaleko svého ústí mohutné vodo- 

 pády, které jsou nepřekonatelnou přehradou pro oba uvedené 

 druhy. Najdemeť je v toku od moře až k vodopádům, ale 

 nikoliv nad nimi. Tam pak nalezneme Gammarus spinicaudatus. 

 Tedy zase i zde pro G. pungens jest cesta z moře řekou do 

 pevniny, ale obrovské vodopády jsou již nepřekonatelnou přo- 

 hradou jejich dalšímu postupu do vnitrozemí. 



Na jihu Dalmácie jsem sbíral G. pungens v řece 

 Omble u Gruže. Vyškytá se v celém jejím krátkém toku, 

 ale přibude jej početně tam, kde jest voda skoro sladká na 

 ostrůvku proti Dergine, kdež řeka opouští příké skály. G. 

 pungens zi je tu zvláště hojně na vodních rostlinách, jsa pro- 

 vázen druhem G. locusta, Ijíž jest asi lOVo všech individuí. 

 Na břehu pod kameny a odumřelými rostlinami žije Orchestia 

 gammarellus Pall. 



I na ostrově Šipanj u místa Luka na Šipanu byl 

 ve sladké tekoucí vodě ( »živá voda« ji zovou Dalmatinci) G. pun- 

 gens. Než tento pramének má jen krátký, sladký tok, neboť se 

 brzy mísí s mořskou vodou. Můžeme tedy tyto G. pungens 

 považovati za brakické neb docela mořské. Spolu s nimi se 

 zde vyškytá Melita palmata Mont. a zpod kamenů neb polo- 

 usušených řas v hejnech vyskakuje Orchestia Montagui Aud. 



Velmi zajímavým nalezištěm G. pungens jest zcela 

 sladký potůček tekoucí do jezera Vranského u Starého 

 Zadru (Zaravecchia). Tam totiž žijí jen zcela drobné, ne více 

 než 7 mm dlouhé exempláře, které dle svého naprosto nelo- 

 meného hřbetu a výzbroje rozšířenin pleopodových segmentů 



