76 XII. Karel Scháfei-na: 



4. Rozšíření Gaiiiniarus balcanicus n. sp., jakož i o jeho 



příbuzenském vztahu ke G. s p i n i c a u d a t u s n. sp. a G. 



konjicensisn sp. 



(Viz mapu obr. 30 a 31.) 



Zeměpisné rozšíření G. balcanicus jest zvláště zajímavé, 

 ř^ormy černohorské, hercegovské i bulharské 

 jsou stejně stavěny. Než svým úvodím jsou tyto okrsky 

 různé, takže jest těžko zde počítati s přímou jejich souvislostí. 



1. Naleziště černohorská jsou dvě. První místo, kde 

 žije G. balcanicus, jest blíže Šavníků, ve výši 877 m nad mo- 

 řem, v potoco velmi bohatém na pstruhy a zvaném BuKovica, 

 patřícím k úvodí Dunajskému. 



Na drahém místě u K o 1 a š í n a so jeduá dle údajů 

 Mrázkových o teplý pramen, jenž však je zase v úvodí Du- 

 najském. 



2. V Hercegovině nalezl jsem G- balcanicus na 2 místech. 

 První jest studený potok u Grabovice při dolním toku Ne- 

 retvy. Druhé, pramen Komadina poblíže Jablanice*) 

 Jak již u G. pungens bylo řečeno jedná se tu o podzemní 

 tok náhle vyvěrající ze země, kdež oba druhy r. Gaminarus 

 žijí na vodních rostlinách. — Nutno pak při tom zdůrazniti, 

 že hercegovské exempláře mají vesměs jen tenké štětinky 

 na 1. segmentu uropodovém. Můžeme je proto považovati 

 za nejdále v odštěpení pokročilé od G. pulex respektive G 

 spinicaudatuSf či od původní mořské formy společné jim všem. 



2. Bulharská naleziště jsou ponej více v Rhodo- 

 pách ve značné výši. Dle údajů Dra Komárka žije G. balca- 

 nicus na hoře Vitoša, zvedající se do výše 2200 m nad Sofií, 

 v lesním, divoce tekoucím potoce spolu s Planaria montene- 

 grma (Mrázek) ve výši asi 1000 m. U vsi Paš mak li i na 

 hoře Karamandža vyskytoval se zmíněný druh rovněž v hor- 

 ských potocích. Při úpatí Karamandža u Čepelare byl 

 nalezen v mohutném prameni prýštícím ze země. — Naleziště 

 Dra Rambouska patří rovněž do horského pásu: Jest to horský 

 potok zvaný Pan če révo — Bystrica, jenž ústí u Sofie do 

 řeky Iskru a ještě jedno místo na jižním úpatí Yitoše. 



Jak z uvedeného patrno jest G. balcanicus horskou 



*) Blíže místa, kde Neretva se obrací k .iihozápachi. 



