o původu našich cihl. lilin diluviálních. 



Cihl. hlíny diluviální: 



podloží 



naleziště 



č kol. 



žula 



fylit a amfibolit 



pískovec a lupek karb. 



alg. břidlice a spilit 



rula 



alg-. břidlice a spilit 



ar kosa a lupek perm. 



žula 



spilit 



pískovec karb. 



alg:. břidlice 



opuka, rula 



pískovec karb. 



pískovec a lupek karb. 



Klatovy, bělka 

 Kouto u Domažlic 

 Vochov, bělka 

 Doudlevce, bělka 

 Folmava 



Doudlevce, žluťka 

 Košutka u Plzně 

 Klatovy, žluťka 

 Litice, bělka 

 Kozolupy, žluťka 

 Os vracím 

 Radim u Pecek n. 

 Kozolupy, běJka 

 Vochov, žluťka 



dr. 



11 

 13 

 13 

 14 

 16 

 18 

 18 

 18 

 19 

 23 

 23 

 24 

 27 

 29 



Podle přehledu nezdá se býti číslo kol. závislým na 

 podloží. 



Na rozhraní obou druhů zemin stojí lésovitá hlína 

 ze spilitové oblasti na jihu Plzně (poblíž Litic) s číslem 

 kol. 6. Získaná čísla kol. kontrastují s eluviálními 

 blinami fossilními (laterit, Togo, Kamerun, má kol. číslo 2)^) 

 i také s eluviálními a naplavenými blinami 

 re cen tni mi. Na místech sušších nebo podloží písečném 

 jsou hodnoty nízké: 



rašelinná půda, Kašperské Hory, 

 písčitá ornice na karb. pískovci, Plzeň, 

 hlinitá ornice na podobném podkladě, 

 » » na glaukonit. pískovci, 



humosní lesní půda, Plzeň, 

 písčitohlinitá ornice v inundaci, Plzeň, 

 písčitá spodina tamtéž, 

 alluviální náplav, Klatovy, 



Teprve na místech rozhodně vlhkých 

 k hodnotám blin diluviálních: 

 eluvium žulové, Stodo, 



» » pod hřebenovým rašeliništěm u 



Kašperských Hor, 

 alluviální hlína v nejnižším tarasu labském 



čís. kol. 



1,0 



» 



1, 



» 



3, 



» 



4, 



» 



5,0 



» 



5, 



» 



6, 



» 



8. 



se přibil 



žíme 



čís. kol. 



9, 



15, 



u Nymburka 



16. 



