6 XIII. R. Sokol: 



v kruhovkách Poříčanských,^) v Jenerálce, v cihelně Mail- 

 bekově u Podbaby, Nové Julisce tamtéž/*^) v četných cihel- 

 nách západočeských leží hlíny na podkladu štěrkovém a pí- 

 sečném, jenž odpovídá více méně mocnému proudu říčnímu. 

 Již ta okolnost činí pravděpodobným, že hlíny byly sem spla- 

 veny. Z existence a slohu těchto štěrkových podkladů soudí 

 Dědina zcela správně na tvar dil. vodní sítě. Také střídání 

 hlin a písku, jímž vzniká zřetelné zvrstvení, sotva- lze tedy 

 vykládati, jakoby vrstvy hlin byly původu eolického a ob- 

 časně byly svlažovány vodou. Kde proud vodní občasně na- 

 nášel písek, nutně také musil ztráceje na rychlosti naná- 

 šeti hlínu. 



Také na Plzeňsku jsou hlíny, pokud nepřesahují výšky 

 dil. tarasů písečných, vždy podloženy mohutným písečným 

 a štěrkovým podkladem. V Doudlevcích shledal Purkyně^^) 

 na píscích a štěrcích středního tarasu diskordantní příkrov 

 záležející z písků a hlin krásně uvrstvených a výše z hlin 

 spraši podobných. O píscích a blinách této přikrývky praví, 

 že byly ronem splaveny s tarasu svrchního. Mají podle fo- 

 tografického obrázku značný sklon až 28° k východu, kdežto 

 písky s vrstvičkou písčitého jílu a písčité hlíny tarasové pod 

 nimi jeví sklon (zdola nahoru postupně) 4° až 10** a jsou 

 místy pěkně zvlněny. 



K výskytu připojuji nové pozorování z blízké lokality. 

 R. 1920 vykopána v nové cihelně Škodově (as o 500 m jižaěji 

 než stará) jáma délky 18 m a hloubky 3*8 m. Na severní 

 stěně nad červenými písky a zelenavými jíly v pestrém stří- 

 dání a o mocnosti často jen několika cm sbíhají o sklonu 

 15^ — 19° pruhy podobné jakosti a barvy, jen mocnost jejich 

 jest trochu větší. 



Na obr. 1. jest zobrazena stěna severní, tedy od západu 

 k východu namířená a poskytující podobného profilu jako 

 obraz Purkyňů v. Nepozorujeme však, že by se sklon k vý- 

 chodu stával menším, jak jest u kuželů ssuťových a deltových 

 uloženin pravidlem. Celý útvar spíše se jeví jako lavice 

 hlini topí sči tá na dně řeky a tedy pod vodou 

 uložená na způsob lavic štěrkových. K západu jsou vrstvy 

 povlovnější a tu se i antiklinálně ohýbají. Také jest nápadný 

 úplný nedostatek hrubšího štěrku. Nejméně jemné (1 — 2 mm) 



