o původu našich cihl. hlin diluviálniícli. 13 



loid má velikost nejmenší (koU^/i), ostatní kolloidy jsou větší, 

 tak jílové kolem 140 ^a^; snad i v tom lze hledati příčinu 

 snadného unikání prvních. Elektrický náboj humusových kol- 

 loidů jest kladný, jílových záporný. Zdá se, že při konden- 

 saci vody v mlhu, jež se půdou nassává, nabývají jemné 

 kapičky vodní náboje kladného, takže se stav kyselých 

 humusových k ol 1 oidů us t alu j e, ale elektrický stav 

 záporných kolloidů se neutralisuje, čímž na- 

 stává mírná koagulace. Jest známo, že za klidného po- 

 časí elektroskop elektrický stav ovzduší ukazující jevívá pra- 

 vidlem náboj kladný. Je-li tedy vzduch trvale mlhou přeplněn, 

 jak bývá v krajinách polárních, nabývají i kapky této mlhy 

 náboje kladného. Dostávaly-li se tedy v době glaciální, jak 

 předpokládám,^^) do půdy srážky nikoli deštěm nebo sněhem, 

 ale přímo kondensací par v půdě, pak jest pochopi- 

 telné, proč přejemnými kapičkami mlžnými kladně elektric- 

 kými se rušily elektrické náboje negativně nabitých iontů. 

 Tím byla navozována jejich koagulace a došlo k vybudování 

 smíšených ge 1 ů z hy d r o xy du h li ni t ého a kyse- 

 liny křemičité čili jílu kolloidního, jehož vločky 

 pro značnou velikost nemohly býti vyplaveny do spodiny. 



Za t ěc h t o p od m í n ek bylo v e šk e r é eluvium 

 na plošinách meziúdolních, stráních a dnech 

 údolních zřídlem kol. jílu, takže mohl býti v hoj- 

 nosti splavován nepatrnými crčky a stružkami do kotlin a 

 tam jako cihlářská hlína usazován. Pro poměrnou nepatrnost 

 srážek dešťových a sněhových nemohl býti do loží hlíny 

 spolu splavován štěrk. Zato tím menší bylo vypařování, tím 

 mohutnější byly prameny spodní vodou napájené, tím stá- 

 lejší stav hladiny mocných řek, jež klidně tekouce, mohly 

 vzátočinách usazovati spousty jemných dispersí. Dnes vládne 

 podobné klima na př. na ostrově Jan Mayen, kde mlha v létě 

 trvá 27 dní v měsíci, což jest Dro dnešní hranici ledovou vý- 

 značné.^^) 



Jak srovnati převážnou kondensaci mlžnou s rozdělením 

 tlakovým a s domnělou převahou větrů východních u nás za 

 diluvia, 2^) musí býti ponecháno budoucímu výzkumu. Tolik 

 se zdá však jisto, že se podružná výše tlaková vytvořila i nad 

 ledovcem alpským a pak nutně u nás nastati musilo pásmo 



