2 XIV. Q. Vetter: 



spis chce čtenáře do temných věcí zasvětiti, nikoli je před 

 ním skrýti. Pokládám za mnohem správnější, přidržeti se 

 toho, co jest zachováno v knize Ahmesově samé a pokusiti 

 se o výklad egyptského dělení z ní. Výpočty se tu ovšem 

 objeví poněkud primitivnější a těžkopádnější, než si snad 

 představuje Hultsch, to však není závadou. Třeba povážiti, 

 že Ahmesovy předlohy vznikly téměř dva tisíce let př. Kr., 

 že Egypťané při vyvíjejícím se konservativismu se nelekali 

 lecjakés strohosti, jak vidíme při umění, a že lidstvo potře- 

 buje často velmi dlouho, než dojde právě k nejjednoduššímu 

 a zdánlivě nejpřirozenějšímu řešení. 



Ahmes užívá pro dělení celkem tří technických termínů: O 

 1. »Děl číslo a číslem b«, jak vidíme veskrze při dělení 

 čísla 2 lichými čísly v tabulce na počátku knihy. 2. »Znásob 

 číslo b, abys dostal a.« Toho užívá zpravidla tam, kde dě- 

 lení provádí jediným výpočtem, kdežto prvé rčení naznačuje 

 spíše úlohu, problém. Proto považuji toto druhé rčení za 

 přímý pokyn, jak se dělení má provésti. 3. » Jedna b-tina 

 čísla a.« Toto rčení nenalezneme v tabulce dělení 2, nýbrž 

 jen v několika pozdějších úlohách. Jest to rčení, které patří 

 spolu se rčeními obdobnými do egyptské nauky o zlomcích. 

 Dělení čísla celého číslem celým, kde podíl jest zase 

 číslem celým, Ahmes zřídka provádí, pokládaje to za zby- 

 tečné. Častě ji udává jen výsledek, po případě jest z celého 

 výpočtu pravděpodobno, že bylo nutno takové dělení pro- 

 vésti. Poněvadž provedené příklady dělení jsou příliš jedno- 

 duché, ukáži egyptské dělení na případě předpokládaném, 

 použiv metody, jak se nám naskytuje u provedených pří- 

 kladů. Volím 5432:56, což pravděpodobně provedl Ahmes 

 nebo autor jeho předlohy v čísle 33. 



/I ■ 



56 



■ / 10 



560 



20 



1120 



40 



2240 



/80 



4480 



/ 2 



112 



/ 4 



224 



dohromady 97 . 



. 5432 



') Překlad podle A. Eiseulobra »Eiii mathematisches Hand- 

 buch der alten Ágypter«, Lipsko, 2. vyd. (1891). 



