20 XÍV. Q. Vetter: 



knihy, obsahující tabulky dělení n : 15 a n: 16, kde n nabývá 

 všechny hodnoty od 1 do 15, po případě 16. Dělení n:16 

 provedeno veskrze metodou J. Z dělení 15 sem patří podíly 



4:15---, 8:15=.--, 9:15=.---, 12:15 = -^--, 



13: 15 = -- — a 14: 15 = --— , při čemž druhý zlomek po- 

 sledních dvou podílů nalezen metodou II. Této metody již 



při prvém zlomku použito při podílech 5: 15 = -, 6:15=--t, 



o d15 



111 2 2 1 



7 : 15 = - 777 -=-, 10 : 15 = -, 11 : 15 = - -=. Metodu III. nalézáme 

 o 10 oU o o 15 



při 2:15 = — r- 1777 a 3:15 = - ^ P^i drahém zlomku uvedeného 

 lU oU o 



podílu 7 : 15. 



Poslední z těchto výhonků egyptského umění počtář- 

 ského jest tabulka v řecky psaném papyru z Akhmím [J 

 Baillet: Papyrus mathématique ď Akhmím, Mém. publ. par 

 les membres de la mission archéol. frang. du Cairo IX (1892) 

 1—82] ze VII. neb VIII. stol. po Kr. Papyrus ten tvoří 

 knihu složenou ze dvou samostatných částí, lišících se písmem 

 i celým svým duchem. První jest tabulka násobilky kmen- 

 ných zlomků čistě egyptského rázu, kdežto druhý jest sbírka 

 úloh, prozrazující svými duchaplnými početními metodami 

 řecký vliv. Výsledky v tabulce ukazují na primitivní a 

 archaický způsob Ahmesův. C^hyby tu se vyskytující bylo 

 b}^ těžko vysvětliti přepočítáním, nýbrž ukazují spíše na chyby 

 opisovačské, že totiž omylem opsána číslice, která se vy- 

 skytovala v předešlém nebo v předpředešlém řádku nad číslicí 

 správnou. Proto se domnívám, že tu máme opis starší tabulky, 

 resp. její části, jedné z oněch, jaké předávala generace generaci, 

 což vysvětluje také, proč z ní vane starý duch egyptský. 



Násobilky kmenných zlomků jsou sestaveny tak, že se 



ve výrazu m — mění pro určité n celé číslo m. V prvé ta- 



2 



bulce jest kmenný zlomek nahrazen číslem -, v ostatních jsou 



jmenovatelé od 3 do 20. Součiny zlomků binárních jsou zase 

 složeny ze zlomků binárních. Hovněž neposkytují zajímavosti 



