171 



Otázku spermatogenese, jež zajisté pro náš druh nebude bez 

 zajímavosti, ponechávám si pro další studium. 



Tvorba vajíčka. Oplození buňky vaječné děje se buď při výstupu 

 z vejcovodu neb v děloze — jak udává poloha zmíněných orgánů v. 

 Při tom počíná se prodloužené atrium naplňovati žloutkovými buň- 

 kami a to rychle a mocně, tak že mnohdy již pouhým okem zname- 

 nati lze bílou skvrnu pod pharyngem — jež není ničím jiným, než 

 shloučeným žloutkem. Ostatní orgány bývají při tom zatlačeny na 

 hřbetní stranu. Děloha vlastní, pokud není ještě naplněna, přesahuje 

 tu jako vak úzký (obr. 20. a)). 



V dalším okamžiku ubývá hmoty žloulkové, jež vlastně stala se 

 po rozplynutí buněk tekutou, a dutina dělohy počíná se vyplňovati; 

 buňka vaječná objevuje se ještě na dolením konci (b). 



Obrys dělohy v dalším stadiu se stává hruškovitým a buňka 

 vaječná zatlačena již dovnitř. Zloutku v atriu ubývá, až zbývá jen 

 pouze malý pásek; kdežto v děloze již kulovité vajíčko (c). Obsah 

 jeho rozdělen jest dále (d) v množství malých koulí, jež na sebe 

 tlačíce nabývají tvaru šestiúhelníkového. Když pak orgány pohlavní 

 vysvitnou, jest vajíčko uzavřené v bělistvou blánu, jež na hoření části 

 není úplně posud spojitá (e). 



Pochod této tvorby sledován jest od 1 I 2 11 hod. dopoledne; 

 o 1 / 2 1 odpoledne mělo vajíčko již hotovou jemnou skořápku barvitosti 

 žlutavé a o 2. hod. bylo položeno. Totéž individuum po několik dnů 

 za sebou vytvořilo vždy o polednách po jednom vajíčku, takže předce, 

 během doby jedno individuum značný počet vajíček může položiti. 



U zástupců rodů Vortex a Mesostoma zůstávají vajíčka v obalu 

 tělesném i u větším počtu, jež obyčejně při mechanickém tlaku neb 

 smrti zvířete dostávají se ven — rozdíl u Derostoma jeví se pouze 

 v tom, že vajíčka tvořena jsou jedinečně. 



Velikost vajíčka obnáší 0*2 — 0*28 mm.; skořápka velmi jemná 

 z počátku žlutozelená (jak již Schmidt udává), později oranžová; po 

 položení hnědne až zčerná. To platí i pro druh Vortex viridis. 



Skořápka povstává ze sekretu ať již žlázami přídatnými neb epi- 

 thelem děložním vyloučeného, jenž jest z počátku tekutým, později 

 tvrdne a mění barvitost. Vajíčko samo má jednu stranu vypouklejší; 

 jinak na průřezu má tvar čočkovitý; poloha v individuu jest vždy 

 více méně kolmá až šikmá k břišní straně. 



Když vajíčko mělo tvrdší skořápku oranžovou, pozoroval jsem, 

 že posunulo se do zadní části těla, kdež po protržení stěny vystou- 



