259 



nad řečištěm Oharky. Z východních krajin, zejména z okolí Roudni- 

 ckého jsou již z daleka znatelný. Ve stráních těchto odkryty jsou 

 pěkně vrstvy zemské. Na západě omezena je výšina Brozanská údolím 

 od Černiva k Libochovicům, jímž částečně potok Klapský protéká. 

 Údolí to povstalo hlavně v době diluvialní a alluvialní. Za uve- 

 deným na počátku hřbetem mezi Černivem a Úpohlavy omezuje 

 výšinu Brozanskou údolí potoka Modly. Z obou posledních údolí vy- 

 stupuje výšina Brozanská v podobě nízkých kopců nebo strání, jichž 

 výška jen 10 až 20 m obnáší. I v těchto stráních odkryty jsou vrstvy 

 kůry zemské. 



Brozanská výšina rozryta je hlubokými údolími, které z pro- 

 středka jejího vycházejí a k východu nebo západu směřují, tedy kolmo 

 k východním a západním stráním výšiny. Údolí v západní části pře- 

 rušují bývalou souvislost vrstev křídového útvaru i štěrků Středo- 

 horských a povstala hlavně v době tvoření se diluvialních hlin. K nim 

 náleží: údolí mezi Skřivánčí horou a Spravedlivou, údolí Hájku, údolí 

 Chotěšovské, údolí Kačovské, údolí Vrbičanské, které mezi Úpohlavy 

 a Želchovicemi se končí, a dolík Želchovický. Údolí ve východní 

 části Brozanské výšiny vytvořila se v době alluvialní; jsou ve žluté 

 hlíně diluvialní vymleta. Jako větší uvádím údolí „Na oporci", údolí 

 Hostenické, jež uprostřed výšiny „Na ladech" s údolím Kačovským 

 se pojí a v němž blíže Hostenic malý háj se rozkládá. Kotlina Ro- 

 chovská s prodlouženým dolíkem u Brozanské cihelny se končícím 

 jest výmol, v němž odkryty jsou vrstvy křídového a diluvialního útvaru. 

 Jmenovanými údolími rozděluje se celá výšina na více hřbetů, které 

 ze středu na západ i na východ se táhnou. 



Oharka od Libochovic ku Břežanům až ku Brozanům klesá od 

 160 ku 150 m n. m. Výška 150 m náleží též patě Brozanské výšiny 

 od Brozan ku Keblicům a dále k Lukavci. Údolí od Černiva ku Ra- 

 dověsicům (částečně podle Klapského potoka až k jeho ústí do Oharky), 

 klesá od 180 až ku 160 m n. m. Údolí Modly od Úpohlav k Cížko- 

 vicům klesá od 170 až ku 162 m n. m. Skřivánčí hora uprostřed 

 sedlem prohnutá dosahuje ve východní polovici až 188 m n. m. Spra- 

 vedlivá v západní části 199 m n. m. Výšina mezi Žabovřesky a Cho- 

 těšovem dosahuje až 216 m n. m. (nad Chotěšovem). Hřbet mezi 

 údolím Chotěšovským a Kačovským vystupuje až do výše 214 m n. m. 

 Hřbety mezi údolím Kačovským, Čížkovickým lomem a Siřejovicemi 

 dosahují 180 až 200 m n. m. Větší výše nalézáme ve východní kra- 

 jině. Čedičový vršek Větrník dosahuje přes 205 m (zámek až 222 m) 

 a čedičový Humberk 245 m n. m. Opukový hřbet mezi Humberkem 



17* 



