až k Humberku diluvialním štěrkem a hlinou. Od Humberka přes 

 Keblice až ku Vinici u Brozan lze je sledovati od paty stráně (150 

 m n. m.) až do výše 199 m, odkud počíná Březenské pásmo. Od 

 Vinice až do Brozan vychází slin u paty stráně pod žlutou hlinou 

 diluvialní. Mnohé cesty a silnice založeny jsou tu v roklích, které 

 jsou prohloubeny skrze žlutou hlínu a štěrk až do slínů. Od Brozan 

 k Hostenicům jsou slinité stráně pokryty diluvialními vrstvami. Za 

 Hostenicemi k Břežanům nabývá pásmo Teplické rázu písčitých opuk 

 a totéž platí o stráni od Břežan směrem k Žabovřeskám. Pouze na 

 jednom místě se ráz písčitý přerušuje rázem slinitým a to je severo- 

 východně od Břežan, několik kroků hlouběji a dále na severovýchod 

 od trigonometrického bodu „211 m n. m.". Jižní stráně mezi Žabo- 

 vřesky a Skřivánčí horou jsou již opět rázu slinitého. Týž slin skládá 

 kopeček a Ohareckou stráň jihozápadně od Žabovřesk. Od Skřivánčí 

 hory můžeme sledovati sliny Teplické v modravý jíl rozpadlé po strá- 

 ních vrchu Spravedlivé, u Hájku, Chotěšova, Černiva, v Kačovech, 

 ale zvláště na rozsáhlých stráních mezi Úpohlavy, Vrbičany, Siřejovi- 

 cemi a Čížkovicemi. Při tom jsou sliny po celé západní části výšiny 

 Brozanské pokryty Středohorskými štěrky a to buď pyropovými, jako 

 od Žabovřesk a Skřivánčí hory až ku hřbetu Kačovskému u Černiva 

 aneb obecnými, jako v dalším postupu jejich k Čížkovicům. Osamo- 

 cený kopec u Želchovic, Litom zvaný, je též slinitý, na vrcholu obecným 

 Středohorským štěrkem pokrytý. Uprostřed výšiny Brozanské je slinité 

 Teplické pásmo vyššími vrstvami křidovými pokryto, vyjma v Hoste- 

 nickém údolí, kde v hlubších polohách v podobě jílu tu a tam na 

 povrchu se ukazuje. 



Skameněliny jsou v oboru slinitých vrstev dosti četné. 



Ku stavbě se sliny nehodí, poněvadž se snadno rozpadnou. Za 

 to se dobře hodí ku pálení vápna. U Brozan užívá se slinu toho 

 k opevňování břehů Oharky, poněvadž ve vodě promění se slin v tuhý 

 a mastný jíl. 



Abychom poznali palaeontologický charakter tohoto pásma, po- 

 všimneme si několika nalezišť na různých stranách výšiny. V první 

 zprávě o geologických poměrech výšiny Brozanské počal jsem s na- 

 lezištěm u Lukavce a postupoval k Sulevicům a Čížkovicům. V tomto 

 směru pokračovati budu dále kolkolem výšiny. 



1. Úpohlavy. 

 Mezi nádražím Úpohlavským a potokem Modlou byl odkryt při 

 stavbě dráhy valně rozpadlý měkký slin barvy šedobílé. Obsahoval 

 dosti sádrovce. Skameněliny nalezl jsem tyto: 



