281 



se pevné vrstvy slínů sesazují a bortí. V pevných slínech je hojný 

 stlačený Inoceramus (Cuvieri). 



o. U Rochova. 



Na jihovýchodní straně Rochova při cestě do Břežan nalézal 

 se ve výši as 203 m n. m. lom. V něm byl pod 0'5 m mocnou 

 ornicí rozdrobený slin, 1 m mocný. Pod tou vrstvou je odkryto 2 m 

 žlutošedého pevného slinu, který se na dešti v pecky rozpadá. Obě 

 vrstvy náleží Březenskému pásmu, snad nejhlubším vrstvám. 

 Pevný slin chová: 



Šupiny rybí. 



Inoceramus Cuvieri, Sow. (h.) 



Nucula pectinata, Sow. (zř.) 



Micraster cor testudinarium, Goldf. (li.) 



Holaster planus, Mant (zř.) 



Ventriculites angustatus, Roni. sp. (zř.) 



Chondrites sp. 



Neurčitelné větévky. 

 Vyšší drobivý slin chová : 



Cristellaria rotulata, Lam. sp. (zř.) 



Globigerina cretacea, ďOrb. (v. h.) a j. 



6. Lada u Choteš 



esová. 



Na tomto nalezišti, jež jsme uvedli již v popisu Teplických 

 vrstev, pokrývá ve výši 199 - 200 m n. m. pásmo Teplické, deskovitý 

 bělavý slin pásma Březenského s otisky Inoceramů. 



7. Nad Břežany. 



Stráň nad Břežany má do 199 m n. m. písčitou Teplickou 

 opuku. Na ní spočívá 13 m mocná, velmi měkká a jílovitá vrstva 

 barvy tmavě modravé, která se na povrchu v teninké desky rozpadává. 

 Obsahuje hojně roztroušeného pyritu od velikosti máku až do velikosti 

 pěstě. Proměnou pyritu povstává liinonit a sádrovec, jenž všude na 

 povrchu se povaluje. Krystalky sádrovce mají plochy : — P . co P . co P co 

 Čili 111.110.010. Nejvíce je sádrovce mezi destičkami rozpadlého 

 jílu. Na povrchu jílu tvoří se též bílý povlak hořké soli. Hlouběji pod 

 povrchem je jíl poněkud pevnější, ale vždy velmi měkký a vlhký. 

 Větší skameněliny jsou vzácné. Hojnější jsou drobné. Otřeine-li jíl 



