285 



zakulaceným aneb ostrohrannýni až velikosti hlavy, pak železitým 

 pískovcem a žlutavým křemenem (třetiliorním). 



Štěrkovna severozápadně od Chotěšova vykazuje tento sled vrstev : 



Alluvium. . . Černá ornice štěrkem promíšená 03 m 



, v , Í2. Štěrk se šedým jílovitým tmelem 05 „ 



r ' |1. Štěrk v šedém neb žlutavém písku uložený . 2*5 „ 



Křid. útv. Březenskó pásmo: Deskovitó sliny tvoří základ. 



Zde obsahoval štěrk oblázkový tyto horniny: bílý, žlutý a čer- 

 venavý křemen (v. h.), modrý do černá buližník (h.), žulu, rulu, 

 zelenou břidlici, (diorit?) a phyllit. 



Štěrkovny na stráni nad hájem kníž. Lobkovice k Hostenicům 

 obsahují oblázky křemene (v. h.), buližníku (h.), řidčeji phyllit, diorit, 

 žulu, rulu, slepence, křemence a porfýr. Štěrk vězí v hojném, jemném, 

 žlutém písku. 



Staré štěrky a písky pokrývající témě Brozanské výšiny jsou 

 téhož stáří co štěrky pokrývající témě Rohatecké výšiny u Roudnice ; 

 neboť štěrky obou výšin skládají se z těchže nerostů a hornin, ulo- 

 ženy jsou na témže pásmu křídového útvaru a počínají v téže výši 

 nadmořské. Poněvadž souvislost souhlasně uložených vrstev obou 

 výšin přerušena je údolím Oharky, jsou staré štěrky starší tohoto 

 údolí. Některé okolnosti nasvědčují však tomu, že údolí Oharecké je 

 starší doby diluvialní, tedy třetihorní. Jesti dno údolí Oharky po- 

 kryto na některých místech štěrky a blinami diluvialními (viz pozdější 

 popis diluvialního útvaru a mapu geologickou), tak že za dob jich 

 usazování bylo již vytvořeno údolí Oharky. Z výzkumů prof. Krejčího 

 je známo, 1 ) že údolí Oharky mezi Louny a Budyní je mohutnou roz- 

 sedlinou. Rozsedlina tato souhlasí co do směru se směrem hlavních 

 rozsedlin utvořených za doby neogenové v oboru Českého Středohoří. 

 Uvažme, že pozůstatky zvířeny diluvialní nebyly ve starých stěrkách 

 nalezeny, že staré štěrky jsou starší, než-li pyropové, poněvadž jsou 

 od těchto pokryty. Uvažme dále, že staré štěrky zaujímají mnohem 

 větší výšku (pokrývají temena výšin), než-li diluvialní štěrky (žlutou 

 hlinou pokryté) u paty jmenovaných výšin. 



Uvedené okolnosti přiměly mne, považovati staré štěrky, jež 

 pokrývají výšinu Brozanskou, za starší než-li diluvialní a počítati je 

 prozatím k nejmladším vrstvám útvaru křídového potud, pokud se 

 mně nebo jiným nepodaří jinak stáří starých štěrků rozhodnouti. 



*) Studie o útvaru křídovém. Archiv I. str. 61. Geologie. Str. 779, 



