287 



Mají úklon od západu k východu, tak že jsou ve vyšších polohách 

 uloženy na Březenském pásmu, v nižších polohách na Teplickém 

 pásmu. Pokryty jsou žlutými Minami diluvialními. Štěrk jest obláz- 

 kovitý s hojným křemitým pískem a sestává z křemene (v. h.), buliž- 

 níku (h.), šedé opuky (h.), méně z ruly, žuly, fyllitu a dioritu. 



Štěrky tyto vycházejí na povrch pod žlutou hlinou v hlubších 

 zářezech cest, silnic a na východní stráni Brozanské výšiny. V zářezu 

 cesty nad Břežany je štěrk až 2 m mocný a spočívá na Březenském 

 jílu. Asi 1 km jihozápadně od Hostenic je ve stráni štěrk 2 až 3 m 

 mocný a spočívá na písčitých opukách. Ve stráni Oharecké od Ho- 

 stenic ku Brozanům je štěrk obyčejně 1 m mocnosti a spočívá na 

 Teplických slínech. V cihelně Brozanské má mocnost 0*5 m. Slabě 

 vystupuje štěrk pod žlutou hlinou na Vinici u Brozan, kde spočívá 

 na Březenských slínech. 



Sledujem-li Brozanský štěrk pod žlutou hlinou diluvialní od vý- 

 chodu na západ, totiž od východní stráně Brozanské k temeni výšiny, 

 v hlubokých roklích cest a silnic, shledáme, že vystupuje vždy výš 

 a výše až ku starým štěrkům, temeno Brozanské výšiny pokrývajícím. 

 Tato okolnost, že diluvialní štěrky u starých štěrků počínají a podle 

 úklonu výšiny Brozanské se na východ svažují, jakož i ta, že Bro- 

 zanské štěrky tytéž horniny obsahují co staré štěrky, svědčí o tom, 

 že původ Brozanských štěrků diluvialních sluší hledati ve starých 

 stěrkách. 



Již při popisu starých štěrků bylo uvedeno, že tyto štěrky mají 

 velké rozšíření mezi Vrbičany a Hostenicemi. Obec Vrbičany i zámek 

 nalézají se na pokraji starých štěrků. Sledujem-li ornici dle svahu 

 krajiny od Vrbičan ku Siřejovicům, shledáme, že je velmi promíšena 

 oblázkovým štěrkem, shodujícím se s kamením ve starých stěrkách. 

 Mocná ornice nedovoluje, abychom se přesvědčili, zdaž pod ní se 

 nalézá vrstva souvislejšího štěrku. Avšak za Siřejovicemi shledáme, že 

 štěrk vystupuje v údolí od Siřejovic k sušárně (poněvadž žlutá hlína 

 byla z něho splavena) a odtud podle svahu dále ku kníž. Sulevickému 

 lomu. Z toho je patrno, že staré štěrky Brozanské výšiny poskytly 

 také z části svůj štěrk oněm štěrkům, jež se nalézají v nejsevernější 

 části Brozanské výšiny a které jsem nazval Středočeskými a Sudet- 

 skými l ) proto, že větší část hornin, jež v sobě chovají, jsou původu 

 Středočeského a Sucletského. 



*) Zahálka. První zpráva o geolog, porn. výš. Brozanské. Str. 22. Zpi*. kr. čes. 

 spol. nauk. 1884, 





