288 



b. Středohorské štěrky. 



K těmto štěrkům náleží ony dilnvialní štěrky, které mají svůj 

 původ v Českém Středohoří. Jsou pak dvojího druhu. Jedny obsahují 

 pyrop — štěrky pyropové — a jsou pokračováním pyropových štěrků, 

 které od Chrášťan ku Dlažkovicům a Sedlci se rozprostírají, druhé 

 neobsahují pyrop — štěrk obecný — a jsou pokračováním štěrku 

 v krajině mezi Čížkovi cemi, Sulevicemi a Lukavci. 1 ) Co do stáří jsou 

 oba štěrky totožný, a jest-li je zde od sebe odděluji, činím to jednak 

 z ohledu mineralogického, neboť vyskytování se pyropu v jedněch má 

 též pro nás cenu, jednak proto, že možno zvláštním popisem pyro- 

 pových štěrků poznati, jak daleko až posouval se štěrk pyropový 

 z Chrášťanských vrchů, kdež jest jeho původ. 2 ) 



a) Středohorský štěrk obecný. 



Tento štěrk, jehož původ je v čedičovém a znělcovém horstvu 

 mezi Lovosicemi a Třebenicemi, nazývám zde „obecným", poněvadž 

 se obyčejně na úpatí Českého Středohoří vyskytuje 



Již v pojednání svém: První zpráva o geolog, poměrech výšiny 

 Brozanské, popsal jsem štěrky tyto v krajině mezi Čížkovicemi, Sule- 

 vicemi a Lukavcem (str. 25.). Popis štěrků ve zmíněném pojednání 

 ukončili jsme u obce Cížkovic a u Cížkovických lomů. 



Od Cížkovických lomů táhne se štěrk dále na výšinách nad 

 potokem Modlou (po pravé straně) asi v pruhu ! /i km širokém a na 

 kopci východně od Želchovic se zakončuje. Také po levé straně Modly 

 jest u obce Želchovic pokryto temeno kopečku „Litom" Středohorským 

 / štěrkem. Jmenovaný štěrk nalézá se ve výši 170 až 183 m n. m. Na 

 kopci uprostřed mezi Zelchovicemi a Vrbičany nalézá se též Středo- 

 horský štěrk, jenž dosahuje výšky 200 m n. m. Hřbet, jenž 1 km na 

 východ od Úpohlav se nalézá, pokryt je Středohorským štěrkem, jenž 

 se táhne až ku starým štěrkům, jimiž je dosti promíšen. 



Veškery uvedeué Středohorské štěrky obecné souvisely někdy 

 mezi sebou a teprve když vytvořila se údolí, jež je nyní od sebe 

 oddělují, byly ty štěrky od sebe odloučeny, takže pokrývají temena 

 rovnoběžných hřbetů a kopců. Štěrk je u Cížkovických lomů až 1 m 

 mocný, místy není mocnost jeho přístupna, někde pak je již valně 



1 ) Tamtéž, str. 25. 



2 ) Zahálka. Příspěvek ku poznání geolog, poměrů pyropových štěrků v Českém 

 Středohoří. Zprávy spolku geolog. Praha, 1885. 



