289 



s ornicí promíšen. Tam, kde je štěrk v původním ještě uložení jako 

 u Čížkovic, shledáváme, že není uložen vrstevnatě, nýbrž beze všeho 

 pořádku na sobě nahromaděný. Kamení není oblázkovité, nýbrž hra- 

 naté s otupenými hranami a ohlazenými často plochami. 



Štěrk Středohorský obecný liší se od blízkého pyropového štěrku 

 tím, že pyrop neobsahuje a že v něm znělec se vyskytuje. 



Štěrk mezi Vrbičany a Želchovicemi ve výši 200 m n. m. ob- 

 sahuje: čedič, znělec, žlutý třetihorní křemen, pískovec třetihorní 

 s tmelem železitým. Znělec je šedý, v němž porfyricky vystupují 

 krystally sanidinu, augitu a noseanu. Na kopci východně od obce 

 Želchovic nalézá se : čedič, znělec, žlutý třetihorní křemen, třetihorní 

 pískovec s tmelem železitým a opuka; znělec je šedý, v němž vystu- 

 pují porfyricky krystally augitu, sanidinu a noseanu. 



0) Středohorský štěrk pyropový. 



O tom, jak se rozkládá pyropový štěrk na výšině Brozanské, 

 byla učiněna zmínka v pojednání mém: Rozšíření pyropových štěrků 

 v Českém Středohoří. 1 ) Zde budiž podotknuto, že štěrk pyropový, 

 který od Chrášťan k Dlažkovicům a Sedlci pod Hasenburkem se 

 táhne, pokračuje od Sedlce dále k Černivu a že je zejména pokryto 

 štěrky až ke Křížku severně od Černiva temeno onoho hřbetu jenž 

 spojuje Hasenburskou výšinu s Brozanskou výšinou. Při cestě z Čer- 

 niva do Vrbičan přichází štěrk ten ve styk se starým štěrkem a je 

 jím proto valně promíšen. Krajina mezi Chotěšovem, Radověsicemi 

 a Zabovřesky je pokryta též pyropovým štěrkem. Na západě spočívá 

 na Teplickém pásmu útvaru křídového jako mezi Hájkem a Chotě- 

 šovem, na Spravedlivé, na východní části Skřivánčí hory. Na východu 

 spočívá pyropový štěrk na starých stěrkách, co zejména jsem shledal 

 jihovýchodně od Chotěšova. Také na kopci 1 km severovýchodně od 

 Zabovřesk nalézá se pyropový štěrk, jenž pokrývá staré štěrky. 



Kamení, z něhož je složen pyropový štěrk, je obyčejně hranaté, 

 často s hranami otupenými a uhlazenými plochami. Kusy jeho dosa- 

 hují velikosti pěstě až hlavy. Ponejvíce je již štěrk ornicí promíšen 

 a na stráních příkrých, kde na povrch z pod ornice vychází, se po- 

 valuje a dolů svaluje. Při polních pracích zejména v Kačovech u Hájku, 

 na Spravedlivé, na Skřivánčí hoře, v zářezu dráhy Lovosickolibocho- 

 vické na hřbetu v Kačovech (na tak zvané Granátce), nalézává se 



') Zprávy o zašed. král. čes. společnosti nauk. Praha. 1883, 



Tř.; Muthematicko-přírodovědecká. 19 



