292 



roklích cest, které od Lukavce do Čížkovic, Želchovic a Siřejovic 



vedou. Hlína tato postupuje pak v užším pruhu mezi Siřejovicemi 



a Větrníkem k cihelně u Vrbičan a do okolí Rochova, potom v širokém 



pruhu pokrývá svahy východní Brozanské výšiny jako u Brozan a Ho- 



stenic, kde ve hlubokých úvozech, v mocnosti až 10 m jsou odkryty. 



U bažantnice, tam kde se křižují cesty z Břežan do Rochova a z Cho- 



těšova do Hostenic, bylo dolováno marně na uhlí (!) r. 1874., při 



čemž shledán tento postup vrstev s hora dolů: 



Alluvium. Černá ornice 3' 



^ . f Žlutá hlína 7° 



Diluvium. x iV . 



(Štěrk . V 



Křída. Mastnice 35° 4' 4" 



43° 2' 4"/ 



Také jižní stráně Brozanské výšiny u Břežan, Žabovřesk, Rado- 

 věsic, západní část Skřivánčí hory a západní úpatí Brozanské výšiny 

 jako od Libochovic ku Černivu a od Úpohlav k Čížkovicům pokryty 

 jsou mocnou hlinou diluvialní. V cihelně severozápadně od Žabovřesk 

 je mocnost hlíny 15 m. Obyčejně pokrývá tato hlína štěrky diluvialní. 



Žlutá hlína je písčitá a obsahuje šupinky stříbrolesklé slídy. 

 Nad Brozany obsahuje množství vápnitých bělavých cicvárů velikosti 

 ořechu až pěstě, tvaru hlízovitého s povrchem nepravidelným hrbol- 

 kovitým. Blíže povrchu je hmota cicvárů měkká, takže vyschlé cicváry 

 tyto píší skorém jako křída. Čím dále do vnitř, tím je hmota tvrdší. 

 Uvnitř jsou cicváry duté s rozpraskanými stěnami. Oddělí-li se od 

 stěn některé kousky v dutině cicvárů, chřestí. Na některých cicvárech 

 viděti jest ještě dosti zachovalý slin, jenž přechází pak v hmotu 

 cicvárů. Tvoření se cicvárů ze slinu dá se také na některých místech 

 slínů Brozanské výšiny pozorovati. Uvedl jsem již v předu výchoz 

 slinu u Černiva. 



Sledujem-li žlutou hlínu diluvialní od Brozanských strání směrem 

 západním vždy výš a výše, shledáváme, že jest uložena spolu se štěrkem 

 korytovitě v slinitých vrstvách, při čemž koryta směřují podle úklonu 

 výšiny a podle toho úklonu jeví se býti naplavena žlutá hlína. Při 

 naplavování žlutých hlín byl místy i štěrk valně splaven, takže jen 

 nepatrné stopy oblázků po sobě zůstavil a žluté hlíny v korytovém 

 uložení svém spočívají místy na Teplických anebo Březenských slínech. 



V oboru Březenských vrstev na temeni Brozanské výšiny nalé- 

 zají se často drobivé vrstvy, které se na povrchu snadno v jíl pro- 

 mění. Tento jíl bývá velmi podoben žlutým hlínám a může se státi 

 písčitějším, splaví-li se do něho jemný písek se starých štěrků. 



