296 



Jest známo, že dle Schonbein-a dioxyd olova se redukuje kyslič- 

 níkem vodičitým v kyselém roztoku na monoxyd, který arciť hned 

 s kyselinou se sloučí na sůl olovnatou. 



V roztoku alkalickém chová se, dle Martinon-a (Bull. Soc. Chim. 

 43. 355.) Pb0 2 jako dioxyd manganu, který kysličník vodičitý redu- 

 kuje, a sám zůstává nezměněný. Autor má za to, že se při tom 

 Mn0 2 také z části redukuje na MnO, který se ale volným kyslíkem 

 z H 2 2 hned oxyduje na Mn0 2 . Dokázati se to ale autorovi ne- 

 podařilo. 



V případě, který jsem zkoumal, dá se dokázati, že působení 

 dioxydu olova na hyperoxyd vodíka není pouhý zjev katalytický, 

 neboť se nejprve utvoří dle vzorce: 



PbO + E 2 2 m Pb0 2 + H 2 



na okamžik Pb0 2 , viditelný svou hnědou barvou, který se ale, jaksi 

 v okamžení zrodu, nežli povstane molekula komplikovaná, s nadby- 

 tečným H 2 2 , rozkládá dle vzorce: 



Pb0 2 + H 2 2 — PbO + H 2 -f 2 . 



Utvořený monoxýd olova (á) a snad i z části monoxyd (6), 

 tvořící se působením žíravého drasla na dusičnan, dříve než nastala 

 oxydace na Pb0 2 . slučuje se ihned s novým dioxydem olova in státu 

 nascendi dle vzorce: 



2 PbO + PbO-\-2 Pb0 2 = P\0, 

 (a) (b) 



na nový oxyd podvojný, který se pak již, jakožto molekula kompli- 

 kovanější, nemůže hyperoxydem vodíka úplně redukovati na PbO. 



Ze všeho je viděti, že může kysličník vodičitý působiti na dio- 

 xyd olova způsobem trojím. 



1. Máme-li již utvořený (hotový) Pb0 2 , a H 2 % v roztoku ky- 

 selém, jest redukce na PbO úplná (Schonbein). 



2. Máme-li rovněž hotový Pb0 2 , a H 2 2 v roztoku alkalickém, 

 nastává rozklad kysličníka vodičitého, ale ku konci reakce zbývá 

 Pb0 2 nezměněn (Martinon). 



3. Působí-li H 2 2 na Pb0 2 v tom okamžiku, když se tento 

 v roztoku alkalickém tvoří, nastává částečná redukce dioxydu olova 



