559 



po levé straně podle našeho vyobrazení na Tab. 1. Obr. 1.) Na pravé 

 straně a v zadu vycházejí ze spodní roviny oblé výběžky. Oběma vý- 

 běžky a oným kořenem byla houba přirostlá. Malé válcovité kořínky 

 nalézají se kolem kořene i kolem výběžků. Jest 13*5 cm dlouhá ; 

 šířka při levé straně obnáší 7 cm, při pravé straně 9 cm; výška 

 est 7 cm. 



Houba tato má na vrchní části dvě jamky, ústí to hlavních 

 chodeb, z nichž jedna výše na levé straně, druhá níže po pravé straně 

 se nalézá. Šířka prvé obnáší 1*5 cm, druhé 0*6 cm. 



Celá spodní čásť houby, okraje a četné kořínky s jejich okolím 

 jsou pokryty hladkou krycí blanou, která na několika místech od 

 okrajů vzhůru v nepravidelných plochách vybíhá, vnikajíc až do ústí 

 hlavních chodeb. Krycí blána jest na některých místech velmi poru- 

 šena, z větší části v kalcit neb v limonit proměněna. Původně byla 

 celá houba krycí blanou pokryta. 



Z hlavní chodby vycházejí radiální chodby, které jsou odkryty 

 místy i na povrchu houby. 



Povrch naší Thecosiphonie jest tam, kde blána zrušena, drsný, 

 četnými, průměrně 1 mm širokými jamkami poset, a to jsou výchozy 

 chodeb vedlejších. Mezi těmito jamkami spatřuj em při 40 X zvětšení 

 kostru, skládající se ze čtyřramenných jehlic, které se na konci roz- 

 větvují a mezi sebou spojují. Toto rozvětvení a spojení jehlic má 

 tvar kulovitý. (Tab. I. Obr. 2.) Kostra Thecosiphonie craniaty shoduje 

 se co do tvaru s kostrami všech známých Thecosiphonií, jako ku př. : 

 Thecosiphonia grandis, Romer sp. *), Thecosiphonia nobilis , Rónier 

 sp. 2 ), Thecosiphonia témata, Reuss sp. 3 ) a co do velikosti neliší se 

 od kostry mnou uveřejněných Thecosiphonií témat*). Kostra byla 

 původně křemičitá; nyní jest kyseliny křemičité nejvíce uvnitř houby 

 zachováno; čím blíže ku povrchu, tím více je kostra proměněna 

 v kalcit, málo v limonit. 



Thecosiphoniu craniatu nalezl jsem ve žlutošedém, místy tmavším 

 slinu, jenž náleží stupni Seno7iskému útvaru křídového a skládá stráň 

 údolí Modly mezi památnými hrady českými Košťálem a Skalkou 

 u Třebenic, ve výši as 350 m nad mořem; v její společnosti vysky- 

 tovaly se tyto skameněliny: 



') Zittel Studien II. Abh. d. math.-phys. Cl. d. k. bayer. Ak. d. W. Bd. 13. 

 S. 148. u. Taf. 10. Fig. 3. 



2 ) Hinde. Catalogue of the fossil sponges. P. 75. PÍ. 17. Figs. 3., 3 a. 



3 ) Zahálka. Ueber zwei Spongien aus der Kreidef. v. Kaudnic. Beitráge z. 

 Palaeont. Ósterr.-Ungarns u. d. O. Bd. 5. H. 2. S. 18. Taf. 9. Fig. 7. 



