566 



isodulcit není methylarabinosou, nýbrž že ani látku takovou v sobě 

 vůbec žádná frakce jeho nechová. 



Tímto jest dokázáno, že kvalitativné ony reakce (reduktivnost 

 mohutná, reakce s fenoly i aminy) náleží isodulcitu samému i jest 

 jeho analogie s řadou dextrosovou bezpečně dokázána. Dextrosa zdá 

 se být dle znamenitých prací Kiliani-ho aldehydem (ač posud pochy- 

 bovatelů nechybí)*). Z té příčiny nemožno déle zachovat jméno po- 

 savadné isodulcit, kteréž náleží čistému alkoholu šestimocnému. Jeli- 

 kož jméno od kvercitronu odvoditi nelze, za příčinou zmatků možných 

 (kvercit, kvercin cukry známé), navrhujeme pro C 6 H 12 5 jméno rham- 

 nosa od rhamnus odvozené, odkudž Liebermann cukr dobyl, jenž 

 jest bez pochybnosti s naším cukrem totožný. 



Dlužno nyní veličiny fysikalná přepočíst na molekularnou váhu 

 C 6 H 12 5 . 



Nejčistší cukr jest podroben dvěma elementarným analysám, 

 kteréž dokázaly v něm zcela shodně 12*82°/ vody krystalové i hygro- 

 skopické a 87*18°/o cukru rhamnosy C 6 H 12 5 . S cukrem tím hledány 

 jsou faktory redukční podle methody Allihn-ovy a zkoušena optická 

 mohutnost. 



Redukční veličiny jsou tyto: 



150 nigr cukru vodného = 130*8 nigr C 6 H 12 5 odpovídá 238-8mgr Cu vyloučené 

 yy*y „ „ „ - oii „ „ „ íoo „ „ 



75 „ , ,:.' = 65-4 , , , 117-4 , 



49*95 „ „ „ = 4o*55 „ • „ 77*7 „ „ 



Veličiny ty nelze vtěsnati v žádnou jednoduchou křivku. 



Otdčivost rhamnosy. Výše určený cukr jest co do otáčecí mohut- 

 nosti roviny polarisovaného světla zkoušen při 20° C. velikým apará- 

 tem polarisačným Lippich-ovým. Uhel vyčten ze řady pozorování 

 oběma námi zvláště provedených, hutnoty roztoků jsou vypočítány 

 podle předpisu Landoltova**). 



Závislost rotace na koncentraci roztoků: 



*) O. Hinsberg (Berl. B. XX. 1585.) získal z aldehydů i orthodiaminů slou- 

 čenin velice stálých, dextrosa poskytuje sice sloučeninu, však ta odštěpuje 

 snadno diamin i není anhydrozásadou, z té příčiny váhá H. přisouditi dex- 

 trose formulu aldehydickou : „ob dieses ersetzbare Sauerstoffatom ein Alde- 

 hyd- oder Aethersauerstoff ist, lásst sich vorláufig nicht feststellen. 

 **) Landolt. Das optische Drehungsvermógen organischer Substanzen. 1879. 

 str. 136. 



