582 



ectoplasniatické vrstvy tílka, což platí o podobných schránkovitých 

 výtvorech příbuzných rodů Poteriodendron Stein, Hedraeophysa S. K., 

 pak rodů Epipyxis Ehrb., Dinobryon Ehrb., Diplomita S. K., Chryso- 

 pyxis St., Ascoglena St. atd., což pak i dokazuje dále schránka James- 

 Clarkova rodu Codonoeca, jejíž polorosolovitá povaha přímo k rosolo- 

 vitému obalu zajímavé skupiny Spongomonadina Stein ukazuje. 



4. Plasmatická povaha tílka. 



Tílko formy naší pro přílišnou svou nepatrnost nehodí se ob- 

 zvláště ku specielnímu studiu plasmatické povahy. Nicméně lze i tu 

 aspoň odjinud známé věci jednak zjistiti, jednak i méně známější po- 

 tvrditi. Protoplasma tílka jeví především čásť vnější (obvodní) č. ecto- 

 plasmatickou a čásť vnitřní, jemuž v užším smyslu název cytoplasma 

 dán býti může. Čásť ectoplasmatická patrná jest jako tenká, hyalinní 

 vrstva celý obvod tílka objímající a zvláště na peristomu u větší masse 

 vystupující. Jest tužší a hustší než-li čásť cytoplasmatická, vzdoruje 

 ve značné míře kyselinám i zásadám, jest pak slabě jen sbarvitelna, 

 nejznačněji zelení methylovou, v kterémžto případě pozorování mé 

 udání C. Fischovo potvrzuje. Ve vrstvě této, která zvláště na peri- 

 stomu značněji jest vytvořena, sluší hledati také jistou elastičnosť 

 tílka jevící se zvláště při houpavých jeho pohybech. Z přesného sta- 

 noviska cytologického lze pak vrstvu ectoplasmatickou považovati za 

 blánu obvodní, uzavírající vlastní obsah plasmatický (cytoplasma), od 

 něhož nicméně určitěji oddělitelná není. 



Pokudž se cytoplasma dotýče, lze především povahu jeto na- 

 značiti jakožto jemně zrnitou. Sbarvením dají se dvě důležité součástky 

 jeho dobře pozorovati: silně sbarvená plasmatická zrnéčka č. micro- 

 somata a nositel jejich, méně sbarvená, tekutá, hyalinní čásť plasma- 

 tická č. enchylema. Tak zv. reticulum těžko ovšem pro nepatrnost 

 předmětu pozorovati, že však i tuto existuje, to vzhledem k výtečným 

 práčem francouzského badatele Camoy*) a badatelů jiných na poli 

 cytologie nelze s důrazem nějakým popírati. Za vtroušeniny v cyto- 

 plasmu se nalézající nutno považovati především tělíska potravní, jimiž 

 zde výhradně jsou kokková stadia různých ve vodě žijících bakterií, 

 dále pak zvláštní okrouhlá, lesklá tělesa (fig. 1. a násl. v), o jichž 

 však bližší podstatě se přesvědčiti nijak se mi nepodařilo. 



f ) J. B. Camoy, La biologie céllulaire, Lierre 1884. 



