614 



Souhlasím všeobecně s náhledem páně Snajdrovým, že hlína dilu- 

 vialní ta ve smyslu theorie Richthofenové se dílem z návějí prachových 

 ze vzduchu utvořila, jelikož jednotlivé kosti kolmo v hlíně stály, a sluje, 

 kosti obsahující, 100—140 m nad patou svahu ležely. Stojatá voda, kteráž 

 by byla až do této výšky sahala, byla by musela zaplaviti skoro celé 

 severní Čechy, pokud totiž nedosahují 400 m nadmořské výše; tekoucí 

 voda pak by byla hrany kostí ohladila neb omlela a je nijak kolmo 

 byla neuložila. 



Soudím však, že právě poměry tohoto naleziště vedou k theorii 

 mé o vzdachovodovém (aěrohydatin) původu diluvialní hlíny (Loss)*) 



Tato staví se uprostřed mezi Bichihofenovu theorii o původu 

 hlíny diluvialní uložením se prachu ze vzduchu (subaěrischer Ursprung), 

 a mezi theorii obyčejnou o původu usazenin se z velké vody (hyda- 

 tiner Ursprung). Následkem zaměstnávání se diluvialní hlínou a v ní 

 uloženými kostmi, dospěl jsem k náhledu, že hlína diluvialní (Loss) 

 dílem byla uložena ponendhlým splákáním jemných plodů činnosti 

 ledovců a eluvialního zvětrání, vodou dešťovou; dílem nastřádáním 

 se prachu vzdušného a pomocí větrů; a to za dlouhé období dilu- 

 vialní, jenž sledovalo času ledovců. 



Jen takto se nechají veškerá ložiska diluvialní hlíny s obsahem 

 svým na horách a v dolinách vysvětliti, taktéž i naleziště prachovské. 



Není pochybnosti, že nález lochovský sahá do mladšího období 

 diluvialního a sice do oného, jejž jsem nazval období pastvin (Weide- 

 zeit). Za časů těch zdržoval se člověk v prachovských skalách, roz 

 bíval kosti zvířecí, použil zlomků se hodících ano i přitloukal si j 

 ku všelijakým nástrojům jednoduchým. Ložiště aneb ohniště jeho 

 kdesi na svahu ležící, bud již zničeno aneb se] ještě nevyskytlo ; sli- 

 buje pak zajímavé nálezy. Zbytky kostí dostaly se dílem spláchající 

 vodou dešťovou, dílem žravou zvěří do otvorů a slují za časů, když 

 se byla hlína tam usadila. 



Ze zvěře, dosavad v místech nadřečených nalezené, zdá se sle- 

 dovati, že pižmovec s časem jmenovaným se nesrovnává ; možná, že 

 nalezená lebka severního zvířete tohoto mohla by náležeti období 

 ledovců, a že později na místě, kde se vyskytla, hlínou diluvialní 

 pokryta byla. Avšak nabyl jsem prostudováním mnoho sem patřících 

 nalezišť a obsahu hlíny na různých místech náhled, že pižmovec tak 

 jako sob, za časů diluvialních, ledovcům sledujících částečně v střední 





*) Porovn. spis můj : Beitráge zur Geschichte des fossilen Hundes nebst Be- 

 merkiuigen uber die Lossbildung. Mitth. d.Anthrop. Ges. Wien B XI 1881. 



