689 



ského naleziště Skrej. Rozšíření vrstev Třemošenských ve středočeském 

 siluru vyznačeno jest v Krejčího důkladném „nástinu geologické mapy 

 středočeského siluru". 1 ) 



Barrande čítal Třemošenské vrstvy, poněvadž se v nich nena- 

 lezly žádné zkameněliny, k azoickému silurskému stupni B, prof. 

 Krejčí pak, protože tyto vrstvy s následujícími: s břidlicemi Skrejsko- 

 Jineckými souhlasně uloženy jsou, k Barrandovu stupni C. 



R. 1884 podařilo se mi nalézti v Třemošenské drobě u Tejřovic 

 blíže Skrej na jednom místě značné množství otisků ramenonožce 

 Orthis Romingeri Barr., které nejen dokazují, že řečené droby i sle- 

 pence k silurskému stupni C náležejí, nýbrž že počátek zkamenělin 

 silurských ještě níže než posud klásti třeba/ 2 ) Později objeven tu na 

 témž nalezišti Ellipsocephalus Germari Barr. 



Letos o prázdninách poštěstilo se mi na mém geologickém vý- 

 letu po krajině Radnické objeviti tutéž Třemošenskou vrstvu (drobu, 

 pískovce) uprostřed silurského stupně B v neznámém doposud ostrůvku, 

 jihovýchodně od Lohovic (též Velkých Lohovic), na blízku kameno- 

 uhelné pánve Lohovické, ve směru Skrejských slepenců a břidlic. Ani 

 detailní geologická mapa K. Feistmanťla „kamenouhelné pánve u Rad- 

 nic" 3 ) 1869, ani zhora jmenovaná důkladná mapa středočeského si- 

 luru nemá tohoto ostrůvku Lohovického. 



Třemošenskou drobu stopoval jsem tu na pěti polích a to zvláště 

 na poli Frant. Procházky, Veselého a j., dle hranatých úlomků roz- 

 házených v ostrůvku asi 300 kroků dlouhém a ani ne 100 kroků ši- 

 rokém, jehož delší průměr jde směrem severovýchodním. (Viz přilo- 

 ženou mapku). Dav na poli Procházkově vykopati jámu, shledal jsem 

 v malé hloubce pod ornicí kámen drobového pískovce v původním 

 uložení, ovšem zvětralý, tak že sklonu vrstev nebylo lze sledovati. 

 Rovněž nebylo lze stanoviti, poněvadž tu hornina tato nikde na den 

 nevychází, zdali snad ještě dále tento ostrůvek se táhne ku Skrejským 

 břidlicím C, které u blízké vesnice Lohoviček končí. Avšak jest pa- 

 trno, že Třemošenská droba Lohovická přikládá se k severozápadní 

 hranici malého porfyrového ostrovu, jenž tu z azoických břidlic vyráží. 



*) J. Krejčí a K. Feistmantél : Orographisch-geotectonische Ůbersicht des silu- 

 rischen Gebietes im mittleren Bohmen. S mapou. Archiv pro výzkum Čech 

 1885. 



2 ) J. Kusta: Uber das Vorkommen von silurischen Thierresten in den Tře- 

 mošnaer Conglomeraten bei Skrej. Sitzgsber. der k. b. Ges. d. Wiss. 1884. 



3 ) Archiv pro přírodovědecký výzkum Cech 1869. 



Tř.: Mathematicko-přírodovědecká. 44 



