93 



Hranice rozšíření jednotlivých druhů hub sladkovodních nelze 

 ovšem na ten čas pro nedostatek srovnávacího pozorování udati, jest 

 ale pravdě podobno, že tato zajímavá skupina živočišná mnohem vět- 

 šího v Evropě má rozšíření a pestřejší rozmanitosti forem, než se 

 obyčejně považuje. Oprávněnou zajisté jest domněnka, že v Cechách 

 jiné ještě vzácné tvary se objeví, až jen ve všech částech a poměrech 

 svých prozkoumána bude naše vlast! 



Carterius Stepanowii mihi. 



Naleziště a popis. 



Velice památný tento druh naleznul jsem v měsíci červenci (po- 

 prvé dne 18.) r. 1885 ve dvou, nad sebou ležících rybnících okolí 

 Německobrodského — prvé to naleziště nejen v Čechách, ale i ve 

 střední a západní Evropě vůbec. Zvláště v rybníce hořením, t. zv. 

 „U doubku", objevuje se v množství neobyčejně hojném, kdežto v dě- 

 lením, t. zv. „Slavíkově", jen v několika málo exemplářích nalezena. 

 Trsy její, v oněch místech sbírané, jsou celkem útlé, polehavé, 

 něžně, často až vláknitě rozvětvené a povlékají u vzájemném pro- 

 plétání četné, zvláště odumřelé stonky, listy a kořeny různých travin 

 a sítin, tvoříce tak husté, hnízdo vité zmotaniny a uzliny nebo tvary 

 síťovité (Fig. 1.). Jednotlivé jich větévky bývají sploštilé, řidčeji oblé, 

 na povrchu více méně hrbolaté a velmi jemnou, sotva znatelnou 

 mázdrou, v níž nehojné jehlice parenchymové roztroušeny, jako by 

 opředena. Nezřídka bývají také bezprostředním podkladem rourky 

 mechovek (zvi. P 1 u m a t e 1 1 a repens L.), jež pak trsem této houby 

 sladkovodní jsou obaleny, takže jen konce jednotlivých rourek volně 

 vyčnívají. — Velikost trsů je velice různou, což jest ovšem v po- 

 měru s podkladem, na němž se usazují. Průměrná délka jich bývá 

 8 — 12 cm, šířka pak 2 — 4 cm. 



Za živa jest houba tato měkkou, ohebnou, barvy krásně sma- 

 ragdově zelené, někdy až do skvostně modravé přecházející. Zelenost 

 tato podmíněna jest přítomností četných jednobuněčných řas (Zoo- 

 chlorella parasitica Brandt) zrodů Palmella, Tetraspora, 

 Gleocystis, Pleurococcus, Protococus, Raphidium a mn. 

 j., jakož i vyšších: Ped i astrům, Closterium, Cosmarium, 

 Polyedrům (trigonum, tetragonum, lobatum), Scenedesmus {ob- 

 tusus, acutus, quadricaudatus, dimorfus) a p., jež v těle houby zcela 

 samostatně vegetují. Co se fysiologické funkce těchto řas a vzájem- 

 ného jich poměru k vlastním houbám sladko vodním týče, nemnoho 

 lze udati. Příspěvky K. Brandtovy, G, Entzovy, O. Hammanovy a j. 

 jsou celkem nedosti úplný a četných dodatků potřebují. 



