248 



jednotka thermická. Tato jednotka byla by i tím výhodná, že jest 

 znám poměr tepla, jakožto energie thermické, ku energii mechanické 

 a tudíž že by bylo možné ustanoviti v příhodných případech poměr 

 změn tvarových, nastalých vplyvem tepla, ku změnám těm, jež nastaly 

 vplyvem sil mechanických. Poněvadž ale mnohé změny tvarové u hmot 

 tuhých nedějí se přímo teplem, nýbrž vplyvem sil mechanických, 

 a mechanická energie, jež ku přeměně této jest potřebná, by se 

 musela převésti na energii thermickou; lépe jest pro tento způsob 

 hmotné přeměny vyjádřiti jednotku hmotné práce transformační přímo 

 energií mechanickou, tak že by jen ty změny, které se dějí bezpro- 

 středně vplyvem tepla, byly měřeny jednotkou thermickou. Z těch 

 důvodů odporoučí se pro jednotku hmotné práce transformační dvojí 

 její tvar: tvar jednotky thermické a tvar jednotky mechanické. 



Při volbě velikosti této jednotky sluší se říditi jednotkami, 

 kterými se měří velikost objemu a váhy hmoty a vztáhnouti ji bud 

 pouze ku objemu anebo pouze ku váze hmoty přetvořované. Za tuto 

 hmotu můžeme považovati především tu její čásť, která zbyde po od- 

 stranění hmoty, ležící mimo mez žádaného tvaru; anebo za druhé 

 možno samu odpadlou tuto čásť považovati za hmotu přetvoro vanou, 

 vztahuje-li se hmotná práce výhradně k tomuto odpadajícímu dílu 

 hmoty; anebo konečně, je-li předmětem hmotné přeměny odpadek 

 hmoty, jehož množství zůstává v cele stálém, známém poměru ku 

 množství jejímu, jež po této přeměně zbude, lze za hmotu přetvořo- 

 vanou považovati buď prvou anebo druhou její čásť. 



Hledíc ku absolutní velikosti jednotky hmotné práce transfor- 

 mační kteréhokoli z obou její tvarů, zůstávají v platnosti tytéž zá- 

 sady, které byly vysloveny při určování absolutní velikosti jednotky 

 u hmotné práce translokační totiž že vědě jedná se především o to, 

 je-li jednotka taková vůbec možná, a že číselná hodnota její zvolí 

 a ustálí se způsobem konvencionálním. Z předešlého pak plyne přímo, 

 že takováto jednotka, vyjadřující míru tvarové přeměny hmoty, možná 

 jest, že tedy i v tomto ohledu panuje při transformaci hmoty přesná 

 zákonitost. Používajíce této jednotky, dosahujeme nejen toho, že po- 

 znáváme absolutní hodnotu energie, jež jest potřebná aneb byla zpo- 

 třebována ku vykonání určité práce transformační, nechť tato děje sě 

 kterým-koli z výše uvedených tří způsobů, nýbrž porovnáním velikostí 

 energií, která za použití různých nástrojů ku té též práci byly zpotře- 

 bovány, nabýváme známosti o větší nebo menší prospěšnosti nástroje 

 k určité práci i o jeho eífektu. 



