552 



tečný tvar kuželosečky, který v každém zvláštním případě se vysky- 

 tuje, určiti mohli. 



Položme v rovnicích (20) 



pak jest: 



£c'íc'' -f- ?/y -j- ^'z" :=: UqUq' zz — /i V-^ r', 

 tudíž 



-^ul — /cV~^ zz: konst 



kterážto rovnice platí pro libovolné tvary úkoďu P^. Zvláštní 

 případ : P^ z= O značí pohyb dle zákona gravitačního ; jest tudíž neko- 

 nečné množství možných pohybů, majících s pohybem dle zákona gra- 

 vitačního společný tvar statické energie a princip zachování energie. 

 Který z těchto pohybů v skutečnosti existuje, čili jaký tvar úkonu P^ 

 přisouditi máme, smíme-li na př. klásti P^ =: O, o tom poučuje nás 

 jediné zkušenost již ovšem pouze smysly postřehnouti a rozumem 

 spracovati můžeme, tak ale, že nepochybně různým zkušenostem též 

 objektivna, t. j. ve věcech založená různost jest příčinou neb pod- 

 mínkou. Různost ta nejeví se však ani ve hmotách ani v energii; 

 dlužno ji hledati jinde, totiž v rychlostech a urychleních, čili v h y b- 

 no stech (velkostech pohybu) a v silách. 



Pro velkou důležitost přítomné otázky budiž uveden ještě jeden 

 příklad. Budiž (v rovině): 



a?" =: — k'^xr—^ -{-2ay' 

 ^ ^ y" ^1 — k'^yr—'^ — 2 ax^ 



tudíž opět 



co výraz principu energie platný pro pohyb gravitační {a r=: 0) právě 

 tak jako pro jakýkoli jiný pohyb (23). 



Rovnice (9) mají nyní tvar: 



dP 

 P^r + P''- Q2 + 2aQ + A^V-^ = 0, 



^r + 2Q-2ai^0. 



