604 



Tím vyjádřen velmi obecný vztah mezi součiniteli binomickými 



I2n\ \ n 1 — ^ i2k\ \ k 



40. 



O morfologickém významu kupuly (číšky) u pravých 



Kupulifer. 



Přednesl Dr. Lad. Čelakovský dne 12. listopadu 1886. 

 (S 1 tabulkou.) 



Starší morfologové (Hofmeister, Schacht, Doll a j.) poznávali 

 v číšce čili kupule pravých kupulifer (rodů Quercus, Castanea, Fagus) 

 dutou osu neb diskus kolem květů samicích vyzdvižený a na vnější 

 své straně listy (šupiny neb ostny) nesoucí. 



Nověji Eichler ve svých „Bliithendiagramme" opustil tento ná- 

 hled a sice na základě srovnávací methody, došed srovnáváním samicí 

 číšky kaštanové s číškou androgynickou a s klubíčkem samčích květů, 

 mezi kterýmiž věcmi všemi zpozoroval přechody, k tomu úsudku, že 

 čtyři laloky číšky bukové (obr. 6) a čtyři chlopně, ve které se číška 

 kaštanu posléze poltí, jsou přeměněné listence dvou druhořadých 

 samicích květů, které tedy zdřevnatějíce více méně dohromady srůstají. 

 Číška by dle toho nebyla povahy osní, nýbrž listové, a šupiny neb 

 ostny na vnější její straně nemohly by býti samy listy, nýbrž byly by 

 pouhé výrostky (exkrescence) ze hřbetu těch 4 listenců do číšky 

 srostlých. 



Dle tohoto Eichlerova výkladu byl by rozdíl mezi kupuliferami 

 pravými (dubo vitými) a nepravými (habrovitými) mnohem skrovnější, 

 než se před tím dle starší theorie osní za to mělo, neboť by číška 

 dubovitých z těchže listenů byla srostlá, ze kterých obaly lupenovité 

 kolem plodů habrovitých rostlin (habru, lísky, Ostrye) srostlé jsou, 

 jenže poněkud jinou kombinací. (U habrovitých sroste vždy listen pod- 

 půrný s oběma listenci květu v obal plodní, kdežto by u dubovitých 

 dle Eichlera listeny podpůrné nesrůstaly, nýbrž toliko listence a sice 



