609 



Takovouto zpáteční, k vegetativnímu stavu směřující zajímavou 

 metamorfosu pozoroval jsem též loni ohledně číšky žaludové. Ňa dubu 

 (Quercus pedunculata) hojně duběnek nesoucím nalezena přeměna číšky 

 v neobyčejně velký, skoro přes 2 cm. dlouhý a skoro tolikéž široký, 

 vejčitý, ze šupinovitých lístků složený pupen. Tento pupen, na sto- 

 pečce sedící, byl bohužel od neznalce se stromu utržen, takže se již 

 nedalo zjistiti postavení jeho na větvičce, nicméně nelze pochybovati, 

 že jest to přeměněná číška a že tudíž na témž místě, na stopečce 

 úžlabní, pobočně vznikla, kde číška normální. Příčinou té abnormální 

 přeměny bylo nejspíše píchnutí hmyzem, neboť i jinak dub ten hoj- 

 nými hálkami (duběnkami) byl ověšen. 



Kečený pupen (obr. 1) skládal se ze šupin dosti velkých (vnější 

 byly 8 mm. dlouhé, vnitřní však až IV2 cm.), okrouhlých, na širokém 

 okraji blánovitých, jinak zelených a bylinných, přitlustlých, seřa- 

 děných ve víceřadé spirálce, tak jako šupinky na číšce normální, 

 při tom však střechovitě se kryjících. Zcela nejdolejší šupinky byly 

 mnohem menší, as tak velké jako na kupule normální, blánovité, a pod 

 nimi tlusté naduřelé polštářky (stopy listové, obr. 2), jaké též na šu- 

 pinkách číškových, ale na všech, normálně nalézáme. 



Podélný řez tímto pupenem (obr. 3) ukazuje, kterak osa pupene 

 se končí okrouhlou nahou plochou, okolo které pletivo osní valovitě 

 jest vyzdviženo pod listy šupinovitými, jejichž délky do vnitřka při- 

 bývá, až pak vnitřní lístky na vnitřním svahu toho valu stojící opět 

 jsou více a více zmenšeny, poslední nejvnitrnější úzké brvité a chlupaté 

 lístky až na kraj kruhovité konečné plochy sestupují. 



Není nejmenší pochybnosti, že tu máme před sebou vegetativní 

 přeměnu číšky žaludové, ve které žádný semeník založen nebyl, pročež 

 osa uvnitř okrouhlou hladkou plochou se končí, ve které však lístky 

 zveličely a v šupiny podobné jak na pupenu vegetativním, jenže zelené 

 a ne hnědé se vyvinuly. Normální číška našich dubů liší se hlavně 

 tím od vegetativního pupenu, že jsou na ní všecky listy v malé blá- 

 novité šupinky zakrnělé, za to však osní části pod nimi ve polštářky 

 zveličelé; u naší přeměny s dokonalejším vývojem šupin stopy na ose 

 mezi šupinami hustě stojícími ovšem přestaly, a jen pod nejdolejšími 

 ještě redukovanými šupinkami se vyvinuly, což oboje také na obyčej- 

 ných vegetativních pupenech se spatřuje, kdež také jen nejdolejší 

 (a sice 2) šupinové listy vytvořují polštářky osní. 



O pravidelném vývoji číšky dubové víme (od Hofmeistera), že 

 šupinky nejprve na vnitřním svahu vyzdvihující se číšky akropetálně 

 vznikají, potom ale jaksi obrácením číšky na rub na zevnitřní stranu 



Tř. : Matliematlcko-přírodovědepká, 39 



