612 



v EicWerově obr. (r., a kdyby zbyl z každé skupiny jen jeden lístek, 

 tedy i tyto čtyři lístky náležely by hlavní ose primární. Zdali 

 v čistě samčím květenství obr. C, kde čtyři listeny právě v postavení 

 oněch skupin se nalézají, s oněmi čtyřmi lístky primární osy jsou 

 totožné, není jisto, dle Eichlera jsou to listence na osách sekun- 

 dárních, v jejichž paždích stojí květy terciární. Je-li tomu tak, tedy 

 ani homologie těch samčích listenců se šupinkami obr. G, neobstojí, 

 ačkoli postavení těchto i oněch jest na pohled stejné. Tato otázka 

 žádá ještě důkladnějšího ohledání květů kaštanových v době květné. 



Co se dotyce homologií květních mezi pravými kupuliferami 

 a mezi habrovitými, objeví se nám tato homologie nyní poněkud v jiné 

 podobě než Eichlerovi. Tento srovnává na př. 2květou Číšku samicí 

 u buku s dvoukvětou samicí skupinou v paždí každé šupiny jehnědové 

 u habru a v paždí květonosných šupin na vrcholku pupenu u lísky, 

 a srovnání to byloby odůvodněno, kdyby číška kupulifer dle Eichlerovy 

 theorie ze 4 listenců sekundárních se skládala. Poněvadž však tato 

 theorie klamnou se býti ukázala, třeba také homologii číšky u habro- 

 vitých jinde hledati. Prýt nesoucí číšku u buku, v úžlabí letošního 

 lupenu stojící, rovná se totiž u lísky prýtu pupenovitému se samičími 

 květy v paždí loňského listu, a u habru rovněž větévce z paždí loň- 

 ského listu vyrostlé a hroznem samicích (jednak i samčích) květů 

 ukončené. 



Prýty květotvorné v úžlabí lupenů vznikající jsou totiž u Ku- 

 pulifer proleptické, u habrovitých nejsou takové, to jest u posledněj- 

 ších pupeny květodajné vyvinují se o rok později než mateřské jich 

 listy, tedy na loňské vždy větévce, u kupulifer však předčasně (o rok 

 urychleně, prolepticky) v témž roce, ve kterém mateřské listy. S pro- 

 lepsí souvisí, že prýty proleptické nevytvořují u kupulifer vegetativ- 

 ních lupenů, které množství materiálu výtvarného vyžadují, nýbrž 

 toliko šupiny a květy, kdežto u habrovitých tytéž prýty (poněvadž 

 nejsou proleptické, poněvadž totiž počkaly s vývojem až do příští 

 vegetační doby, kdy mateřské jich listy, již loni vytvořené, z látek 

 ročně nastřádaných vyživovati netřeba) ve větévky listnaté s květen- 

 stvím konečným se vyvinou. Šupinky na číškách kupulifer, především 

 buku, rovnají se tedy jak šupinám, tak i lupenům na květní samioí 

 větévce u habru a lísky, což u lísky zvláště tím více vysvítá, ježto 

 její prýt samicí v čas květní ve stavu pupenu se nachází, od něhož 

 do vytvoření číšky, jak jsme ohledně češulky dubové dříve shledali 

 není daleko. Konečný skluk květů u lísky rovná se pak shluku dvou 

 květů u buku, při Čemž je ten rozdíl, že květy buku mají potlačené 



