613 



podpůrné listeny, kdežto u lísky jsou vyvinuty nejen tyto nýbrž i ještě 

 listence prvo- i druhořadé (kteréž okolo každého květu ve známý la- 

 ločnatý obal srůstají). Vidíme z toho, že ty listence, které u habro- 

 vitých srostnutím plodní obaly tvoří, u Kupulifer naprosto (a vedle 

 nich již i hlavní listeny) scházejí (potlačeny jsou) , čímž pravdivý názor 

 náš od Eichlerova, kterému jsou číšky těmito listenci, daleko se liší. 



Číšky kaštanu a dubu liší se od číšky buku, že nevznikají přímo 

 v úžlabí lupenu letošního jako tato poslednější, nýbrž teprva v úžlabí 

 listenu na ose hroznové, která sama zas zpaždí lupenu vychází. Jest 

 zde tedy prolepsis nejen lletá nýbrž dvouletá, ježto by se číšky jakožto 

 vegetativní prýty vyvinuly o 2 roky později. Jinak ještě ten rozdíl 

 jest u kaštanu, že osa číškova u něho se sama již končí květem pri- 

 márním, který u buku potlačen jest, a u dubu, že pouze tento konečný 

 květ v číšce se nachází. 



Květorodné prýty s číškou dojista jsou metamorfosí prýtů vege- 

 tativních, pročež oboje vespolek porovnati třeba. 



Vegetativní prýty u buku mají postavení listů dvouřadé, u kaštanu 

 aspoň slabší prýty též (silnější přecházejí do postavení víceřadě spi- 

 rálního) a ty třeba porovnati s češulkovým prýtem, který, tak jako 

 reproduktivní prýty vůbec, rovněž a ještě více oslaben jest. Na těchto 

 dvouřadých vegetativních prýtech následují po dvou postranních prvo- 

 listech střídavé páry nejprv bezčepelných, potom i čepel mezi sebou 

 nesoucích šupinovitých palistů. Metamorfosí fruktiíikativní na češulce 

 z takového prýtu vegetativního odvozené odpadnou ovšem veskrze 

 čepele listní a obdržíme čtyři řady šupin transversálních k mediáně 

 číšky, tedy právě v tom postavení, ve kterém u kaštanu chlopně (u buku 

 laloky) číšky se nalézají. Tím vysvětluje se již postavení šupinek číšky 

 ve čtyřech kvadrantových skupinách. V každé příčné řadě takové 

 skupiny stojí sice větší počet úzkých šupinek, avšak to se vysvětluje 

 zase tím, že každá řada rozpadnutím se jedné širší šupiny v úzké 

 díly povstala, jakož dosvědčují nejdolejší listy na číšce kaštanové 

 i bukové. 



Na vegetativním prýtu dubů jsou listy sestaveny spirálně dle 

 ^/s a s tím souhlasí také sestavení šupin na číšce v dvouobvodných 

 spirálích neb na místo nich v střídavých mnohočetných přeslenech. 



