614 



Co se dotyce poměru samčích a samicích květů a jich květen- 

 ství, jest Eichler úplně v právu, tvrdí-li, že oboje jsou u kaštanu, ale 

 i všude jinde, homologické. Samci květní osy liší se však od samicích 

 mnohem pokročilejší redukcí. Prýt číškonosný u kupulifer (buku) po- 

 vstal redukcí z listnatého, konečné květenství nesoucího prýtu u habro- 

 vitých, ale samčí klubko u kaštanu vykazuje ještě pokročilejší redukci 

 šupinovitých listů pod prvním terminálním květem. Pozoruhodné jest, 

 že u kaštanu, který má vícekvětou češulku, též vícekvětá klubka sa- 

 micí na ose klasové nalézáme, kdežto u dubů s číškami jednokvětými 

 v klasu také jen jednotlivé květy v paždí listenů klasů (5* se vyvinují. 

 V rodu Fagus, kde číška 9 jednotlivě přímo v paždí lupenu na letoš- 

 ním letorostu vyniká, jest sice homologické květenství c? obyčejně 

 hojnokvěté, strboulovité (jak u našeho buku); avšak u F. betuloides 

 Mirb. na místo něho pouze stopka jednokvětá. 



Šupiny Číšky kupulifer vznikají, jak od Hofmeistera známo, 

 interkalárně mezi založeným již konečným květem neb malým květen- 

 ství m a jeho dvěma prvolisty. Hofmeister sám zvláště k tomu případu 

 vývoje číšky rád se odvolával na doklad svého učení, že listy mohou 

 vznikati také interkalárně, jako vsunuté (eingeschaltet) mezi jiné již 

 založené listy. Kdyby Eichlerův výklad číšky byl pravý, odpadal by 

 tento doklad, poněvadž by se v tom vývoji nejednalo o listy, nýbrž 

 pouze o výrostky (exkrescence). Však po vyvrácení Eichlerova náhledu, 

 ostává faktum Hofmeistrem objevené ve své váze, třeba je toliko vy- 

 světliti, to j. z normálního pochodu akropetálního vytvořování listu 

 na ose odvoditi. Interkalární vznik listů pozorovati lze toliko na prý- 

 tech určitě obmezených, tedy na prýtech květních a květonosných. 

 Na takovém také prýtu povstává i číška kupulifer. Konec a cíl toho 

 prýtu jest vytvoření květu neb malého květenství samičího; tento cíl 

 jest tak významný a důležitý pro rostlinu, že právě jemu k vůli meta- 

 morfosa, kterou číška povstává, se děje. Vytvoří-li se tedy počátek 

 květu konečného u dubu dříve nežli počne vývoj číšky, jest to tím, 

 že prýt samicí ukvapuje své ukončení dřívějším vytvořením tak 

 důležitého dílu, jakým jest květ, pročež vytvořování listů číšky, které 

 by předcházeti mělo, se opozdí; a toto uspíšení ve vývoji květů jest 

 tím spíše možné, ježto podpůrné listy květů úplně se potlačí. Inter- 

 kalární vznik listů není tedy původní zjev, nýbrž sekundární, odvozený, 

 opožděním těch listů resp urychlením konečného útvaru na ose způ- 

 sobený. 



