623 



tečné pošinutí bodu jest při tom v prvním případě kladné na kladné 

 straně osy X, záporné na záporné straně, v druhém případě naopak* 

 Ponechme symbol x^ pouze pro elongaci kladnou, a volme pro zápornou 

 elongaci symbol ít?_a,, značící veličinu podstatně zápornou. Pak máme 

 Čtyry hodnoty: 



'^Xi '^Xt '^ — X-í '^ — Xj 



z nichž první dva značí prodloužení, druhé dva zkrácení útvaru na 

 kladné a na záporné straně roviny YZ. Vlastně stojí první a třetí 

 veličina místo 



x^ cos (a?, x) a X--^ <^os (cc, x) 



a druhá i čtvrtá místo: 



Xx COS (a?, — a?) a x_a; cos (x^ — x). 



Pojímáme-li ony čtyry hodnoty co traslace nějakého bodu, jest 

 patrně, pokládáme-li absolutné hodnoty za stejné : 



(aj Xx — X — x^ '^x ^^ ^ — X") 



t. j. účinek kladné elongace na jedné straně osy X rovná se účinku 

 záporné elongace na druhé straně. Píšeme-li rovnice ty následovně: 



'^X |~ '^ — X — ^ 



znamenají, že nemá soubor kladné a stejně velké záporné elongace 

 žádného účinku. Z rovnic (a) patrno, že skutečné označení každé ve- 

 ličiny z označení hlavního písmena a přípony dle zákona multi- 

 plikace plyne. 



Elongace mají jako vektory určitý směr, rozeznávají se však od 

 vektorů tim, že tyto jsou absolutné, přijímajíce různé označení teprve 

 promítáním na opačné směry, elongace však jsou samy v sobě již 

 bud kladné buď záporné. 



Podobně může nám značiti y^ dilaci jednoduchou ve směru 

 kladné osy Z, y_^ ve směru záporné osy: po obou stranách roviny 

 ZX máme v prvním a druhém případě pošinutí : 



y^i —yz^ y~z, —y-z 



