624 



i jest opět, pojímáme-li pošinutí ta co prosté translace 

 y^^ — y-z, —yz — yz. 



Platí tedy podobná úvaha o všech veličinách deformace určujících. 

 Ustanovme nyní, že síly plošné, jež hledí způsobiti pošinutí: 



•^«) '^X-i ^ — X-í ^ — X 



nazveme Z^, — Z^, X_^^ — X_^, 



Absolutná hodnota těchto veličin budiž identická. 

 Síly Xa, jsou zde patrně tahy, síly X_^ tlaky, jež takto 

 jednoduchým symbolem rozeznáváme, dále vidíme, že jsou 



tah Xoi a tlak — X_^ 

 jakož i 



tah — Z^ a tlak Z-^^ 



silami stejné velikosti a stejného směru, tedy zkrátka že jsou stejné, 

 pokud hledíme k bezprostřednému jich skládání, čili k tomu, jaký 

 způsobují pohyb postupný. Tah Z^, které působí na přední stěnu 

 hmotné krychle, udílí jí totéž urychlení postupné, jako tlak — Z_;c, 

 působící na stěnu zadní ; deformace budou však v obou případech ne- 

 stejné. Právě proto lze sice klásti: 



(A) Z^ Z_;B, Xg. — Z_ 



-X-i 



bude však výhodné, rozeznávati tyto veličiny v takových případech, 

 kdy nejde pouze o postupný pohyb, nýbrž i o způsobené oněmi silami 

 deformace. Rovnice (a) platí též jen, pojímáme-li veličiny v nich se 

 vyskytující co translace; co elongace jsou x^^ a — a?.^, x^x a — a3_;B 

 aequivalentní, znamenajíce tutéž změnu tvaru a objemu na 

 různých místech. Podobně jsou veličiny X.^ a — X^,, X-^^ a — Z_a, 

 aequivalentní vzhledem k jejich účinku na změnu tvaru a objemu, 

 ano musí se vždy současně vyskytnouti, má-li tato změna nastati. 

 V theorii pružnosti dokazuje se, Ž9 pro případ klidu i pohybu půso- 

 bení se rovná protipůsobení, majíc ovšem opačné označení. 



Nazveme-li R hmotu na záporné straně roviny s YZ rovno- 

 běžné položenou, a B.' hmotu na druhé straně, jest napjetí X^^ naj 

 i? působící, akce hmoty B.\ neb akce vnějších sil hmotou R' zpro- 



