653 



červa roku loňského i předloňského ve Vltavě u Prahy. Individua 

 z jezera Plockelsteinského byla vesměs opaskem opatřena, tudíž po- 

 hlavně dospělá, zajímala mne pak některými odchylkami, jakéž u po- 

 rovnání s exempláry vltavskými na nich byl jsem konstatoval. Kdežto 

 individua z Vltavy honosila se barvou krásně do růžová červenou, 

 byli červi z jezera Plockelsteinského barvy matné, bledě červené, tak 

 že žlutý obal žaludeČní značně prosvítal a nad barvou červenou vy- 

 nikal; taktéž velikost exemplárů plockensteinských byla dosti menší 

 nežli vltavských. Ostatně organisace vnitřní, jak později mikroskopem 

 byl jsem ji ohledal, odpovídala úplně znakům, jakéž Claparěde pro 

 našeho červa byl stanovil. 



Shrneme-li v jedno na konec výsledky, jakýchž při faunistickém 

 ohledání jezera Plockensteinského jsem byl docílil, jeví se konečný 

 resultat dosti chudým. Zejména se mi nepodařilo konstatovati pří- 

 tomnost zástupců fauny hlubokých jezer horských a fauny relictní, 

 nicméně nelze z tohoto záporného výsledku dokazovati absolutní jich 

 tuto nepřítomnost, zvláště když nepodařilo se mně, abych ku středu 

 jezera se byl dostal a tuto jezerní dno přímo ohledal. Tudíž vztahuje 

 se resultat zkoumání mého pouze na jistou část jezera a stane se 

 jen tehdy úplným, pokud podaří se vyšetřiti samu střední partii 

 jezerní, což ovšem se dosti značným nákladem jest spojeno, zejména 

 pro nevyhnutelné upotřebení loďky, nicméně pro úplné faunistické 

 poznání jezer šumavských nanejvýše žádoucno. 



II> Některé prameny horské. 



Ohledal jsem faunisticky několik těchto pramenů šumavských, jež 

 zejména pod samým Plockensteinem v značnějším množství se prýští. 

 Prameny tyto prodírají se úsilně skalnatou půdou těsně mezi kořeny 

 a pod kořeny stromů, vytvořujíce v průběhu svém často malé kas- 

 kády, opodál kterých větší nádržky vodní se tvoří, na jejichž dně 

 pak dosti značné vrstvy hrubozrného písku se usazují. Břehy těchto 

 nádržek, jakož i balvany skalní v pramenech trčící lemovány jsou 

 hustou třásní j atr o vko vitých i listnatých mechů, jež právě se svým 

 písčitým podkladem poskytují skrýš sporé fauně. Voda těchto pra- 

 menů téměř ledově jest studená, což také asi jest příčinou, že tak 

 chudá jest na organismy živočišné. Věnoval jsem těmto pramenům 

 delší dobu svého zkoumání i nalezl jsem tu některé zástupce červů, 

 kteréž dovolím si tuto blíže vyjmenovati; 



1. V písku pod mechem vyskytoval se často, někdy i v dosti 

 značné hloubce bílý červík z čeledi Enchytraeidův, Po bližším 



