656 



Ovšem nalezl jsem Spirospermu ve vodě vltavské u Prahy v různých 

 dobách ročních, žije tedy zde stále, dospívajíc zde pohlavně a roz- 

 množujíc se, jak tomu nasvědčuje mladá podzimní generace, patrně 

 z jarní pohlavně dospělé pošlá. — Nicméně vždy však mohu kon- 

 statovati, že největší část červů, jež na jaře se zde objeví, pochází 

 z jižních krajin Čech, byvši sem jarním vystoupením vody splavena. 

 — Ostatně podléhají témuž osudu splavovacímu i jiní oligochaeti, 

 jež ve vodě vltavské u Prahy lze nalézti, z čehož dlužno souditi, že 

 fauna jihočeská na červy štětinaté velmi jest bohatá, což ve skuteč- 

 nosti pravdivo jest. Mohu poukázati právě na Spirospermu, jejíž 

 úžasná hojnost ve vodách Šumavských mne až překvapovala. Ve stoce 

 Svarcenberské jest zjevem zcela obyčejným a kdykoliv jsem zde za- 

 lovil, mohl jsem bezpečně očekávati, že několik exemplárů tohoto 

 červa ukořistím. I tato hojnost zdá se svědčiti, že šumavské stano- 

 visko tohoto červa jest původnější, ač jest přirozeno, že podmínky 

 životní tuto pro červa našeho mnohem příznivější jsou. Konečně 

 ne-li rozhodujícím, tedy důležitým pro naši otázku zdá se mně býti 

 poukázání na stanovisko tohoto Červa mimo Cechy. Eisen nalezl 

 jej ve Švédsku v jezeře Ifo a řece Motala, Kessler v jezeře 

 Onežském, Gruhe (jak dalece lze se na nedokonalý popis spo- 

 lehnouti) v jezeře Ženevském a Wierzejski v jezerech Tatran- 

 ských. 



Jsou to tedy stanoviska, k nimž stanovisko šumavské jsouc při- 

 rovnáno, jeví se býti zajisté stejně významným. Ze stanovisek těchto 

 vysvítá však také dále, že Spirospema jest po výtce formou jezerní, 

 jež teprve druhotně v řekách a jiných vodách se objevuje. Však dále 

 lze z těchže stanovisek uzavírati, že Spirosperma řadí se ku oněm 

 nejstarším organismům sladko vodním, jež velká neb hluboká jezera 

 obývají a z nichž někteří jako Monotus, Plagiostoma a j. své 

 zástupce mořské dosud mají. 



Abych malou řadu Červů ve stoce Svarcenberské se vyskytu- 

 jících dovršil, jest mi ještě jmenovati jednoho zástupce jejich, jímž 

 jest malá turbellarie rhabdocoelní, Catenula Lemnae Dugěs. — Cate- 

 nula Lemnae dosud v Čechách nalezena nebyla, a ačkoliv dle ně- 

 kterých autorův jest hojnou v stojatých vodách okřehkem porostlých, 

 přece jest velmi málo těch, kdo Ca te nulu zkoumali, ba sám Graff 

 pojednává o ní jen na základě popisů stávajících. — Ve stoce Svarcen- 

 berské sice okřehek neroste, však Catenula Lemnae vyskytuje se 

 zde velmi hojně. Catenulu popsal a pojmenoval poprvé r. 1836 Duges 

 (Annal, d. scien. nat, XXVi), avšak pravou povahu její jako plo- 



